ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So547 · 2010-10-27 00:00:00 — Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gravt synskadade personers möjlighet till ledsagare. LSS infördes för att ge personer med omfattande funktionsnedsättningar likvärdiga levnadsvillkor med de flesta andra. En viktig insats inom LSS är ledsagarservice; en service som har stor betydelse för gravt synskadade. Detta bekräftas även av förarbetet till lagen där gravt synskadade nämns som en målgrupp för insatsen. En tidig utgångspunkt var att gravt synskadade skulle tillhöra personkrets 3 i LSS och därmed få tillgång till ledsagarservice efter behov. Rättsläget har dock förändrats och blivit oklart, vilket fått konsekvensen att liknande ärenden bedöms på olika sätt i kommuner och domstolar. I lagens tillämpning leder detta till en otrygghet som inte är acceptabel. Det är behovet som ska ligga till grund för ett beslut om en person ska få tillgång till insatser eller inte och inte var i landet man råkar vara bosatt. Regeringen bör därför överväga att se över LSS. Anledningen till att gravt synskadade tidigt ansågs behöva rätt till ledsagarservice är att handikappet för många får betydande konsekvenser på flera av livets områden. Enligt studier som och gjort har av de synskadade svårigheter att orientera sig på främmande platser. av dem kan inte handla sin mat, kan inte åka kollektivt på egen hand och kan inte självständigt ta del av sin post och sköta post- och bankärenden. Allt större krav ställs på enskilda individer och på att man ska utföra sina rättigheter och skyldigheter i samhället. Mycket som behövs för att kunna klara sin vardag, till exempel informationsinhämtning, personlig ekonomi och sin egen hälsa, förutsätts man i dagens samhälle klara själv. Det är därför viktigt att människor med gravt handikapp får hjälp. Utan rätt till personlig service ökar klyftorna mellan sjuka och friska. Om en sådan förändring görs inom LSS skulle ledsagarbegreppet kunna vidgas för att kunna bistå gravt synskadade bättre. En ledsagare skulle kunna hjälpa till kring skriftlig och digital information, syntolka en teater eller ett museibesök. Detta skulle vara en reform som skulle förbättra levnadsvillkoren för gravt synskadade. de (M)
mot · GY02So549 · 2010-10-18 00:00:00 — Illegal handel med cigaretter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om illegal handel med cigaretter. Den illegala handeln med cigaretter är ett allvarligt problem i och stödjer även organiserad brottslighet. Enligt beräkningar är vart femte cigarettpaket i inte beskattat i och vart åttonde paket illegalt infört i landet. Även om och polisen gör goda insatser, verkar det finnas luckor i lagstiftningen som innebär att en effektiv tillsyn över tobaksförsäljningen försvåras så att de som engagerar sig i den här typen av kriminell verksamhet går ostraffade. Bestämmelserna i tobakslagen förbjuder inte återförsäljare att äga cigaretter för vilka svensk punktskatt inte är erlagd, eller att förvara sådana i sina butiker. Enligt aktuella rättsfall är det till och med så, att så länge illegala cigaretter inte förvaras på en synlig plats i butiken är det svårt att vidta sanktioner mot återförsäljaren, då det inte kan uteslutas att cigaretterna är för privat konsumtion. Vi förstår att avsikten med den nuvarande lagstiftningen inte var att begränsa myndigheternas möjligheter att ingripa i situationer där lagens anda inte efterlevs. Lämpliga åtgärder och en effektiv efterlevnad måste finnas för att man på ett framgångsrikt sätt ska kunna ta itu med den illegala handeln med cigaretter. Brister som dessa måste korrigeras och det finns behov av specifika bestämmelser som föreskriver att det är illegalt för återförsäljare att förvara sådana mängder cigaretter som inte rimligen kan antas vara för personligt bruk i lokaler där affärsverksamhet bedrivs, och för vilka svensk punktskatt inte är erlagd eller som inte överensstämmer med tobakslagens, förordningen avseende tobaksskatts eller annat relevant regelverks bestämmelser. I detta avseende borde även möjligheten finnas att fastställa vilken absolut mängd cigaretter som kan antas vara för personligt bruk. Myndigheter ska kunna straffa de återförsäljare som sysslar med den här typen av illegal verksamhet och skulle också kunna sätta viktiga prejudikat för att avskräcka andra från att göra samma sak. Abdirizak Waberi (M)
mot · GY02So550 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avhjälpbara synnedsättningar. Det framtida arbetslivet, och för den delen även fritiden, ställer allt större krav på bra syn. Ökad datorisering och automatisering, ökad betydelse för IT-baserad social kommunikation och kontrollrum eller informationscentraler som är baserade på grafisk presentation på bildskärmar innebär att en nedsatt syn kan leda till en svagare ställning på arbetsmarknaden. Ett synfel blir därför ett alltmer allvarligt funktionshinder. En del av dessa synproblem kan upptäckas tidigt och effektivt behandlas under förutsättning att behandlingen sätts in redan i barnåren. Det är därför viktigt att barnsjukvården får erforderliga resurser att undersöka och behandla avhjälpbara synnedsättningar . Resurser kommer att krävas såväl vid bvc som inom ögonsjukvården (ortoptister), vidare bör det tillses att alla som behöver glasögon för att korrigera synfel också har möjlighet att få sådana. När det gäller barn i ekonomiskt svaga familjer bör olika stödsystem övervägas.
mot · GY02So551 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk inrapportering till . av befolkning har diabetes, varav de allra flesta har typ 2-diabetes. Enligt har uppskattningsvis av befolkningen dessutom anlag för att utveckla typ 2-diabetes. Redan i utgångsläget är diabetes en av de stora folksjukdomarna. Men många menar att vi kommer att få se en ökning av antalet diabetesfall i spåren av ökad övervikt och mer stillasittande liv. Det ställer höga krav på hur vi utvecklar diabetesvården . presenterade nya nationella riktlinjer för diabetesvården. Ett viktigt instrument för att följa upp riktlinjerna och för att kunna fatta beslut om förändringar inom diabetesvården är det . Det ger goda möjligheter att följa patienterna och på så sätt förbättra och effektivisera vårdinsatserna. Det skapar också bättre förutsättningar för landstingen att lära av varandra vad gäller utformningen av diabetesvården. Rapportering till kvalitetsregister är en förutsättning för en jämlik och likvärdig vård. Det bygger dock på frivillig inrapportering från sjukvården, vilket leder till stora variationer mellan landstingen. I några landsting, exempelvis och , ligger primärvårdens deltagandegrad på , medan den i och ligger på . Att höja deltagandegraden i det är angeläget inte minst för att kunna följa patienternas blodsockervärden (så kallat HbA1c), som av många anses vara den bästa indikatorn på framgångsrika behandlingar. varierar andelen patienter som når sina HbA1c-mål mycket mellan olika landsting, och vi har dessutom sett hur andelen patienter som når sina mål minskar. Ett mer heltäckande nationellt diabetesregister skulle kunna hjälpa sjukvården att utarbeta handlingsplaner och verktyg för att fler patienter ska kunna nå sina HbA1c-mål. Det ger också möjligheter för patienterna att utifrån kunskap om resultaten i vården välja den vårdgivare som lyckas bäst med vården. För att utveckla och förbättra diabetesvården föreslår vi därför att ska ta ställning för obligatorisk inrapportering till . Finn (M)
mot · GY02So553 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en smidigare lösning mellan hemkommun och vistelsekommun för att få ledsagning. Många synskadade klarar sig alldeles utmärkt i invanda miljöer, men när man kommer till nya platser eller stora och svårorienterade platser, som exempelvis köpcentra, kan problem uppstå. Att i sådana situationer kunna få ledsagning är mycket viktigt för att kunna uträtta sina ärenden och kunna leva och röra sig som andra. Om man har beviljats ledsagning enligt socialtjänstlagen är det vistelsekommunen som är ansvarig. Detta innebär att man, om man som exempel vistas på annan ort, måste gå igenom ett ansökningsförfarande också i den kommun som man tillfälligt vistas i. Detta kräver framförhållning och planering, vilket begränsar spontaniteten och rörligheten. Det borde kunna lösas på ett smidigare sätt och fungera över hela landet.
mot · GY02So554 · 2010-10-27 00:00:00 — Kvalitetsregistren inom hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för utveckling av inom hälso- och sjukvården. Möjlighet till jämförelser är ett mycket viktigt redskap för att utveckla och höja både kvalitet och effektivitet i sjukvården. De medicinska resultaten skiljer sig i många fall mellan landstingen. Det finns därför ett stort värde i att de på ett enkelt sätt kan jämföra resultat och utifrån detta lära av varandras erfarenheter. Den ökande andelen äldre och en ökad komplexitet i vården ställer också allt större krav på tillgång till relevant information om vårdens resultat, både för forskare, vårdpersonal och beslutsfattare. Jämförelser mellan landsting har också ett värde för patienterna. Det handlar både om möjligheter att utnyttja den valfrihet som blir alltmer utbredd inom vården och om att kunna ställa krav på det egna kvalitet. Tillgången till god vård ska inte vara beroende av var i landet man bor. Ett viktigt instrument för jämförelser är de som finns för en lång rad sjukdomar och sjukdomsområden. är skillnaderna mellan kvalitetsregistren stora, vilket minskar deras värde både för patienterna och som beslutsunderlag i utvecklingen av vårdpolitiken. Det gör det angeläget att utveckla de nationella kvalitetsregistren. Några viktiga områden är vilken information som rapporteras in och hur kraven för inrapportering ser ut. Exempelvis finns det anledning att tydligare betona värdet av information kring återfall och uppföljning av den genomförda vården. Det finns också skäl att stärka incitamenten för vårdgivare att rapportera in till de nationella kvalitetsregistren för att på så sätt göra dem mer heltäckande. En annan viktig fråga är hur informationen görs tillgänglig. Ett problem är bristande sökbarhet och att informationen i många fall inte anpassats till målgrupper utan medicinska yrkeskunskaper, som exempelvis patienter och flertalet landstingspolitiker. Möjligheten till jämförelser av vårdkvalitet kan både bidra till att stärka patientens ställning i vården och vara ett viktigt instrument för att utveckla kvaliteten i sjukvården. Väl utvecklade kan registren underlätta för patienter med såväl kronisk sjukdom, t ex diabetes, som vid akuta behov av insatser, t.ex. vid en cancerdiagnos. Kvalitetsregister kan bidra till ökad likvärdighet och mindre skillnader i vårdens kvalitet. För att bättre ta tillvara de möjligheter de nationella kvalitetsregistren kan ge behövs en samlad strategi för hur kvalitetsregistren kan utvecklas.
mot · GY02So555 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa informationsplikten för hivpositiva i smittskyddslagen. har hivpositiva en plikt att upplysa en eventuell partner om sin medicinska status. Förutom att det är väldigt svårt att leva upp till lagen medför den rent praktiskt att många hivpositiva är rädda för att bli anmälda (eftersom det oftast inte finns några vittnen till eller dokumentation av sådana samtal) av sina före detta (bittra, arga, svartsjuka) partners. Denna plikt ger också den hivpositiva partnern hela ansvaret i en potentiellt smittspridande situation, medan det rimliga är att alla människor, hivnegativa som hivpositiva, har ansvar för sin egen hälsa. Lagen lägger allt ansvar på en person och friar övriga. Dessutom visar forskning att de flesta som smittar andra inte själva vet om att de bär på viruset. för hiv/aids-frågor har riktat skarp kritik mot , och andra länder, som tillämpar straffrättsliga åtgärder mot dem som överför eller utsätter andra för risken att få hiv. Det finns ingen forskning som stöder att en bred tillämpning av strafflagstiftning förhindrar hivöverföring, utan snarare riskerar detta att undergräva de mänskliga rättigheterna. har uppmanat länder att begränsa kriminaliseringen till fall av avsiktlig överföring, det vill säga till när en person känner till sin hivpositiva status och utför handlingar i avsikt att överföra hiv och faktiskt gör detta. Internationellt existerar det en bred samsyn om att det aldrig bör förekomma tvång i arbetet när det gäller hiv. Det är främst framgångsrik hivprevention samt väl utbyggda möjligheter till testning som är framgångsrika vägar för att minska antalet hivöverföringar. Testning, vård och behandling måste ske på frivillig väg istället för genom tvång och repressalier. Dagens lagstiftning kan få en motsatt effekt där en del väljer att inte testa sig då de vet vilka långtgående konsekvenser ett positivt provsvar kan få. Smittskyddslagens informationsplikt för hivpositiva är alltså relativt verkningslös ur medicinsk synvinkel och dålig som ideologisk markering, och bör därför avskaffas.
mot · GY02So559 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell utvärdering av regionala vårdprogram för cancersjukdomar. När man blir sjuk ska man inte behöva fundera på var man får den bästa vården. Hela är förtjänt av en kvalitativ och likvärdig vård, inte minst för människor som drabbas av cancer. Drygt 50000 människor får sin första cancerdiagnos, och de blir fler och fler som går. Antalet cancerfall förutspås öka betydligt fram . ökar antalet cancerpatienter som överlever sin första diagnos och därmed lever med sin cancer snarare än dör på grund av den. Båda dessa trender ställer nya och högre krav på den svenska cancervården. Varje vårdregion ska ha ett speciellt vårdprogram för de vanligaste cancerformerna. Vårdprogrammen ska utgå från och bygga på de nationella riktlinjerna för cancervård, men hur vårdprogrammen implementeras och uppdateras varierar kraftigt mellan olika vårdregioner. Svensk cancervård håller en hög kvalitet överlag, men det saknas nationell samordning av det löpande arbetet med de regionala vårdprogrammen, vilket har lett till regionala skillnader i cancervården och därmed geografiska klyftor i den svenska välfärden. Cancerfonden har uppmärksammat det växande problemet med regionala skillnader i Cancerfondsrapporten . För att möta framtidens utmaningar inom den svenska cancervården borde nationellt samordna en uppföljning av de regionala vårdprogrammen för cancersjukdomar. Vårdprogrammen för cancersjukdomar bör utvärderas gemensamt och därefter uppdateras för att ta till vara goda föredömen och best practice i de olika regionerna. Samordningen möjliggör på så vis värdefulla kunskapsutbyten mellan regioner och en mer kvalitativ vård till alla patienter. Alla svenska medborgare har rätt till likvärdig vård, oavsett om man bor i storstaden eller på landsbygden. Det gäller inte minst patienter med t.ex. prostata- och bröstcancer som har rätt till livsförlängande behandling. Mot bakgrund av cancersjukdomars ökande betydelse i svensk sjukvård och tilltagande regionala skillnader inom cancervården bör förorda en utredning för att fastställa hur utvärdering och uppdatering av de regionala cancervårdsprogrammen kan genomföras på bästa vis. Detta ligger väl i linje med den nationella cancerstrategi och det arbete för likvärdig cancervård som regeringen tidigare initierat och ställt sig bakom.
mot · GY02So560 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utvärdera serveringstider på restaurang. I regeringsförklaringen konstateras: Det finns tydliga samband mellan alkohol, droger och våldsbrott. Den förebyggande satsningen för att minska alkoholkonsumtionen, stoppa narkotikan och inverkan av andra skadliga droger fortsätter. Det är en insats för ökad hälsa och trygghet i samhället. I har en försöksverksamhet genomförts, där 28 kommuner kortade sina öppettider på krogen med från 03.00 till 02.00. kan man, i de kommuner som deltog i försöken, konstatera att antalet våldsbrott har minskat . Liknande erfarenheter finns från i där 14 pubar i stängde från 05.00 till 03.00 och där en nedgång i antalet våldsbrott noterades. På har öppettiderna på krogen förlängts , vilket resulterat i en ökning av akutfallen på sjukhus . Det tydliga sambandet mellan alkohol och våld är känt. Flera studier och rapporter bekräftar alkoholens betydelse för misshandelsbrott och annan våldsutövning. av våldsbrotten i vårt land anses vara alkoholrelaterade och när det gäller det grova ungdomsvåldet är siffran så hög som . visar också i sina rapporter att våld och misshandel är ett känt inslag i stadskärnor där krogtätheten är stor. Storhelger och helgdagar dominerar, varav nyårsafton och är de två enskilda dagar då flest anmälningar om misshandel inkommer. är de tre enskilda dagar som berör flest misshandelsfall i genomsnitt. Huvuddelen av brotten har ägt rum respektive . sker lägst antal fall av misshandel. Det är tydligt att det alkoholrelaterade våldet sker när krog- och utelivet är som tätast. I förslaget till ny alkohollag föreslås ingen förändring av serveringstiderna. Däremot ökar kommunernas uppföljningsansvar som kravet på restaurangerna att kunna servera uppvärmd mat för att få utskänkningstillstånd slopas. Det senare kan leda till en ökning av antalet serveringstillstånd i landet. Med utgångspunkt från regeringsförklaringens konstaterande om sambandet mellan alkohol och våld samt de internationella erfarenheterna vad gäller förändringar av serveringstiderna, ser vi det som angeläget att även vi i tillämpar kortare serveringstider på restaurang. För att vinna svenska erfarenheter och tydligt se hälso- och trygghetseffekter av förändringar av serveringstider föreslår vi att regeringen uppdrar åt att utvärdera hur försäljnings- och konsumtionsmönster förändras och att regeringen utifrån denna utvärdering ges i uppdrag att föreslå eventuella åtgärder. Per Lodenius (C)
mot · GY02So565 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Systembolaget bör förändra sin etableringspolitik samt inrätta minisystembolag hos redan befintliga lokala ombud. Systembolagets etableringspolitik har i hög grad bidragit till en utarmning av de mindre orterna i svensk glesbygd. I de orter som inte har centralortsstatus, och därmed inte någon butik, har butiksdöden slagit hårt. Med den etableringspolicy som Systembolaget har tolkar man gällande alkoholpolitiska direktiv så att människor i glesbygd är mera benägna att ådra sig alkoholskador än folk i stan. Därför väljer Systembolaget att etablera butiker i dessa områden. Enligt min mening är detta en mycket förnedrande syn mot en beaktansvärd del av landets befolkning och inte förenligt med de värderingar om likabehandling och alla människors lika rätt inför lagen som i övrigt genomsyrar vårt land. Det är inte heller förenligt med tanken att hela ska leva. I dagens börjar de små orterna och landsbygden återigen att locka allt fler människor. Barnfamiljer och ungdomar ser i första hand till hur servicen i samhället ser ut: Finns det förskola, skola, affär, post, bensinmackar och ett systembolag i närområdet? Det är i detta sammanhang viktigt att alla slags livsmedel, även alkohol, kan fås på orten. Utan butiker och utan service finns inget levande samhälle och då väljer man inte heller att bosätta sig där. Det vore intressant att få veta de miljöskadliga effekterna av att gles- och landsbygdsbefolkning åker så långt som kanske för att få en flaska vin. De förhållanden som vi redogör för rör inte heller inland. I är det på vissa platser en veckas leveranstid för alkohol. Detta är verkligheten invånare i , om de väljer att använda sig av sitt lokala ombud. Närmaste systembolag ligger i . Systembolaget har ett stort antal ombud runt om i landet. Ombudet har ofta många års erfarenhet av att hantera alkoholhaltiga produkter och är godkända av Systembolaget för att hantera de lagliga aspekterna, såsom legitimationskontroll. Dessutom har de god lokal kännedom om vilka invånare på orten som har alkoholproblem och kan hantera detta. Vi anser att Systembolaget bör ta vara på denna kompetens och utöka sin service till kunderna. Det mest närliggande borde då vara att låta redan godkända ombud hålla ett litet lager med de mest populära varumärkena. Systembolaget bör ändra sin etableringspolitik och inrätta minisystembolag hos redan befintliga lokala ombud. Finn (M)
mot · GY02So569 · 2010-10-26 00:00:00 — Ansvarsförhållandena mellan privat och offentligt finansierad vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av klargörande av ansvarsförhållandena mellan privat och offentligt finansierad vård. Om en privatperson låter utföra ett kirurgiskt ingrepp som finansieras med privata medel hos en privatklinik och det uppstår komplikationer övervältras ansvaret för den fortsatta vården på den offentligt finansierade vården. Den privata vårdenhet som från början utförde operationen har inte något ansvar eller skyldighet att hjälpa sin tidigare patient när komplikationer uppstår. har kliniken inte heller de medicinska förutsättningarna om det blir allvarliga komplikationer utan patienten hänvisas till t ex ett universitetssjukhus. Något kostnadsansvar finns inte heller. Det innebär att de privata vårdenheterna inte behöver ta konsekvenserna för sina egna misstag medan den offentliga sjukvården får ta hand om de eventuella problem och komplikationer som uppstår för patienterna. Det är orimligt att de privata klinikerna inte kontrolleras bättre och att det inte finns några klargörande regler om det medicinska och det ekonomiska ansvaret vid eventuell felbehandling eller komplikationer. Vi föreslår att regeringen skyndsamt tar initiativ till ett klargörande av dessa ansvarsfrågor. Arhe Hamednaca (S)