mot · GY02C311 · 2010-10-26 00:00:00 — Investeringsstödets andel av landsbygdsutvecklingsprogrammet bör ökas. Det är särskilt viktigt att värna om småskaliga jordbruk i glesbygden och fjälljordbruket. Stöd till småskalighet bör därför särskilt beaktas inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet liksom i anslutning till det särskilda stödet för Norrlandsjordbruket. Jordbrukets ekonomibyggnader bör även fortsättningsvis vara befriade från krav på bygglov. anser att EU även fortsättningsvis skall ha en gemensam jordbrukspolitik. Den gemensamma jordbrukspolitiken behövs för att detta stöd skall vara likvärdigt över hela unionen och inte leda till att orimliga skillnader uppstår i förutsättningarna mellan de olika medlemsländerna. Starka miljö- och djurhållningskrav, som innebär ökade produktionskostnader, måste få leda till högre priser eller ekonomisk kompensation. De miljö- och landskapsvårdande inslagen, som är en kollektiv nyttighet, måste också betalas av alla. Som konsumenter måste vi betala detta antingen via skattsedeln eller i butiken. Den europeiska jordbrukspolitiken bör reformeras i riktning mot ökad kund- och marknadsanpassning i ett tempo som biologiska och ekonomiska förutsättningar tål, med bibehållna krav på god miljö och livsmedelskvalitet. har inom regeringsarbetet gjort det möjligt att avsätta ersättningen för naturvårdsavtal och reservatsbildning till en periodiseringsfond, samt skapat möjlighet för att skattefritt överföra behållningen på skogskonto och skogsskadekonto mellan generationer. I samband med att alliansregeringen uppfyller målet om att skydda värdefull skogsmark, kommer ersättningsmark att fördelas från till ett antal berörda markägare för att de ska kunna bedriva skogsbruk också i fortsättningen. är statens skogsbolag och det är därför lämpligt att använda en del av bolagets markinnehav för detta ändamål. har alliansregeringen beslutat att ska fokusera sin verksamhet på skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. Detta skapar en sundare marknadssituation för skogsföretagen. Skogsägarnas vilja att bidra till utveckling och bevarande av naturvärden ska erkännas och uppmuntras. Därför har regeringen uppdragit åt berörda myndigheter att ta fram nya former och riktlinjer för tillämpning av naturvårdsavtal. De nya riktlinjerna innebär bland annat att ersättningen till markägarna höjs . Avtalstiderna ska också bli mer flexibla och i princip bestämmas av markägaren. Förhoppningsvis kan vi med dessa åtgärder komma bort ifrån den överhetsattityd som den tidigare och dess myndigheter ofta har haft mot skogsägare i samband med naturvårdsärenden. som landsbygden är särskilt känslig för drivmedelspriserna har landsbygden stor betydelse för framtidens drivmedelsförsörjning. Odling och förädling av biobränslen från åkern och skogen är en framtidsbransch som innebär arbetstillfällen på landsbygden. Biogas, etanol och rapsolja är allt vanligare bränslen för svenska fordon och arbetsmaskiner. står bioenergin för över , vilket motsvarar en fjärdedel av energianvändning. Potentialen bedöms vara nästan dubbelt så stor och bioenergins andel växer med . En ökad inhemsk produktion av förnybara bränslen innebär en möjlighet till nya verksamheter och arbetstillfällen på landsbygden. För att dessa nämnda lovvärda svenska initiativ skall lyckas behövs det en målmedveten och genomtänkt politisk strategi. De bästa förutsättningarna för en dynamisk utveckling får vi om politikerna sätter långsiktiga och teknikneutrala spelregler. Genom forskning och utveckling kan nya marknader öppnas för jordbruket inom en miljövänlig energisektor i god samverkan med livsmedelsproduktionen. Ökat fokus ska inriktas mot forskning och utveckling av miljövänliga bränslen. Alliansregeringen har förstärkt resurserna för bolaget för att marknadsföra som rese- och turistland. Regeringen gör dessutom en satsning för att främja turistnäringen inom ramen för Landsbygdsprogrammet. Regeringen har också beslutat att satsa på att lansera som det nya matlandet. förslag om att sänka momsen på liftkort från har genomförts. Vidare har alliansregeringen bestämt att det ska bli en större flexibilitet vad gäller exempelvis företagsnamn på vägskyltar. Regeringen har också i budgetpropositionen uttalat som en reformambition att sänka restaurangmomsen. Regeringen har öppnat för möjligheten att bilda fiskevårdsområden även i vissa kustområden. Detta är ett sätt att stärka fisketurismen. Fisketurism utgör ett relativt nytt turistområde där det finns möjligheter till företagande. Det är angeläget att möjligheterna till entreprenörskap inom fisketurism förbättras. Det är viktigt med en balanserad utveckling där turismen kan utvecklas som ett komplement till de bofastas fiske. Snöskoteråkning har under blivit allt mer populär. Antalet fordon uppgick till cirka 260 000. Många skoterföreningar och ledbolag har knappa resurser för att klara av underhåll och preparering av leder. Man kan se att det finns ett behov av en långsiktig finansiering för att snöskoterleder ska kunna upprättas och underhållas. Reglerna på arbetsmarknaden behöver anpassas till de särskilda krav som finns inom besöksnäringen. God turistservice kräver bemanning i princip dygnet runt. Turistnäringen är också i hög grad säsongsbetonad, varför särskilda anställningsregler kan krävas. Tillgängligheten med kollektivtrafik bör förbättras till viktiga turistmål, inte minst järnvägstrafik till våra viktigaste alpina resmål. Hästnäringen är en av de viktigaste framtidsnäringarna på landsbygden. Sedan maktskiftet 2006 har reglerna för hästtransporter och veterinärmedverkan vid ryttartävlingar förenklats, vilket är en fråga som har drivit. Ridning är inte en skattefri motionsförmån, vilket de flesta andra idrotter är. Några få idrotter är undantagna och skattepliktiga om arbetsgivaren bekostar utövandet. Till dessa hör ridsporten. Det är anmärkningsvärt att ridsporten, som är en av våra största folksporter, inte ska kunna utövas och värderas på lika villkor som andra motionsformer. Därför bör även ridsporten vara avdragsgill när den bedrivs i motionssyfte och är en friskvårdsförmån som bekostas av arbetsgivaren. En annan fråga som vi vill lyfta fram är att föreningsdrivna ridskolor bör vara befriade från moms, i likhet med övrig ideell fritidsverksamhet. För att slå vakt om den svenska halvblodsaveln borde ett stöd utgå i form av uppfödarpremier. En möjlig väg att finansiera uppfödarpremierna är de svenska EU-medlen eller via de medel som svenskt hästspel genererar. Möjligheterna för finansiering av uppfödarpremier bör undersökas. Det behövs satsningar på den hippologiska högskoleutbildningen, hovslagarutbildningen och utbildningen av ridinstruktörer inom unghästutbildningen om vi skall kunna dra full nytta av hästnäringens expansion. 4.14Långsiktig planering av markanvändningen För att olika näringsgrenar skall kunna samexistera är det nödvändigt att de inte inkräktar negativt på varandras verksamheter. Exempelvis är det svårt att kombinera flygturism i fjällen med turister som vill ha tystnad. I finska har man lyckats skapa ett helhetstänkande och en balans mellan skydds- och bevarandeintresset och viljan att utnyttja unika naturmiljöer bl.a. för en omfattande satsning på turism. I grunden är svensk och finsk lagstiftning lika när det gäller markanvändning och miljöhänsyn. Skillnaderna uppstår i själva planförfarandet. Det är därför angeläget att också svenska kommuner utvecklar ett mera visionärt synsätt och skapar långsiktiga planer för strategisk markanvändning. Översiktsplaneringen måste samordnas med regional och lokal utredningsplanering (RUP, LUP) så att vi får en hållbar utveckling på alla nivåer. 4.15Gör landsbygden mer attraktiv för akademiker överger många yngre personer landsbygden när de skaffat sig en högre utbildning. Detta gör det inte bara svårt för företag och kommuner att rekrytera nya medarbetare, det bidrar också till den befolkningsminskning som innebär svåra påfrestningar för kommunernas ekonomi och möjligheten att behålla en god service för dem som bor kvar. Det finns ett behov av att göra det mer attraktivt för unga akademiker att flytta till, och ta jobb i, en landsbygdskommun efter avslutad examen. Därför bör den som flyttar till stödområde A stegvis få sina studieskulder nedskrivna efter det att man bott i området i rad. Nedskrivningen bör sedan fortsätta för varje ytterligare år som man bor kvar. En utredning bör genomföras om möjligheterna att införa ett sådant system för nedsättning av studieskulder. 5God tillgång till service Uttrycket som ett brev på posten användes tidigare för att beskriva något som var säkert, något som man tryggt kunde lita på. kan uttrycket uppfattas som något osäkert, något som kanske kommer eller kanske inte kommer. Post och lantbrevbärare utgör en viktig funktion som i många bygder innebär en värdefull social kontakt för äldre och en omistlig hjälp för småföretagare. När läggs ner ökar behovet av alternativa former för post- och kassatjänster på sådana orter. Då det nya servicenätet för post- och paketbefordran infördes ökade antalet serviceställen totalt i landet med . Ökningen skedde dock i tätorterna medan det i glesbygden och landsbygden faktiskt innebar en minskning av antalet servicepunkter. För kassatjänsterna minskade antalet serviceställen med 13procent i tätorterna och i glesbygden och landsbygden. har Posten tillsammans med sina postombud ökat tillgängligheten i servicenätet. En omprofilering har skett av postombuden. Därigenom har det förtydligats vilka postärenden som går att uträtta på respektive ställe. Privatpersoner kan utföra alla posttjänster hos drygt 1600 postombud och köpa frimärken hos 2200 frimärksombud. har ett förenklat sortiment införts för privatkunderna. För mindre företag har Posten 380 företagscenter. Posten gör omstruktureringar vad gäller både företagscenter och indragningar av lantbrevbärare och kontor. På vissa håll vill Posten samla brevlådorna så att en del kommer att få orimligt långt till dem. Vill man ha posten hemskickad erbjuds man att betala en hutlös extraavgift. Det är inte acceptabelt att familjer och företag på landsbygden måste betala för att få posten hem till fastigheten. Därför ska lagstiftningen förtydligas så att det inte blir möjligt att kringgå kravet på icke-diskriminerande priser eller villkor. Ett sådant förtydligande föreslås av den statliga postlagsutredningen, som dock tyvärr inte diskuterar vad som är ett rimligt avstånd mellan brevlåda och bostad. Frågan om vad som är ett rimligt avstånd från bostaden till postlådan utreddes av () 2006, som också framförde ett par förslag till lösningar med innebörden att avståndet skulle begränsas till max . Regeringen har tyvärr inte gått vidare med något av förslagen. Posten har ålagts att tillhandahålla de samhällsomfattande tjänsterna på postområdet. Det är viktigt att Posten finns överallt och utför den samhällsservice som man som medborgare har rätt att kräva. Samma villkor för postutdelning skall gälla i hela landet. Det skall inte vara vissa rättigheter för medborgare i och andra rättigheter för medborgare i . Rätt använd kan e-förvaltning avsevärt minska den administrativa bördan och skapa effektivitetsvinster. innebär också möjligheter till ökad delaktighet, fördjupad förståelse av de offentliga processerna och i förlängningen fördjupad demokrati. Regeringen avser att tydliggöra kommunernas roll genom att kommunernas planeringsansvar tydliggörs genom att kopplingen till infrastruktur för elektroniska kommunikationer stärks i . I regeringens bredbandsstrategi beskrivs regeringens planer på att initiera ett bredbandsforum för samverkan och dialog om utbyggnad av bredband. föreslås också få i uppdrag att bl.a. utreda hur lämpliga frekvensband för elektroniska kommunikationer kan användas för ökad tillgänglighet i områden som saknar tillgång till bredband eller har bredband med låg kapacitet och kvalitet. 5.3Samverkan mellan lokalsamhällets aktörer Samverkan behövs mellan olika offentliga aktörer för att klara samhällets service. Stat och kommun samt det kommersiella näringslivet skall stötta, hjälpa, och samverka med civilsamhället så att de bästa möjliga lösningarna kan skapas utifrån bygdens förutsättningar. Kommunerna skall särskilt utnyttja de samordningsvinster som kan uppnås genom samverkan med de mindre livsmedelsbutikerna på landsbygden. I ett fritt samhälle har varje medborgare rätt att fritt bosätta sig i landet. Ivårt välfärdssamhälle har dessutom det offentliga en skyldighet att tillgodose oss med grundläggande trygghet och samhällsservice. Det går inte att blunda för att det ibland finns en motsättning mellan frihet å ena sidan och trygghet och service å andra sidan. De offentliga finanserna är begränsade. Därför är det nödvändigt att det offentliga väl definierar sitt åtagande vad gäller välfärd, service och skydd. Utanför den nivå som man kan kräva att det offentliga tillhandahåller, kan medborgarna själva ta sitt personliga ansvar. De delar av välfärd och service som stat och kommun inte helt kan svara för måste fyllas av de fria och ansvarstagande medborgarnas initiativ och samhällsanda. Här skall stat och kommun samt det kommersiella näringslivet stötta, hjälpa, samverka och vara smidiga så att de bästa möjliga lösningarna kan skapas utifrån gällande förutsättningar. Genom samverkan med privata utförare, exempelvis kooperativ eller privata företag, kan olika delar av den kommunala servicen behållas på orten och drivas rationellt. Ett exempel är Åmbackens servicekooperativ som sköter äldreboende och i i kommun. Ett annat exempel på när samhällsansvaret slår igenom är utanför , där öborna startat ett kooperativt och en kooperativ affär. För att optimera möjligheterna att upprätthålla goda servicefunktioner behövs ofta samverkan mellan såväl offentliga som ideella och kommersiella aktörer. Lanthandlarna har en viktig roll att fylla som samordnare och ombud för annan service, såsom apotek, Systembolaget, m.m. De mindre landsbygdsbutikerna spelar därigenom en viktig roll också för den offentliga servicen. I ökar nu antalet bensinmackar tack vare att man samverkar kring bensinköp. 5.4Förbättra förutsättningarna för lanthandlarna Ungefär en miljon människor i köper sina dagligvaror i en landsbygdsbutik. Allt fler orter upplever nu att deras sista affär slår igen. När butiken försvinner, försvinner ofta andra servicefunktioner eftersom affären är ombud för exempelvis systembolag, post och apotek. Kommunerna kan genom utformningen av sina upphandlingsanbud påverka livsbetingelserna för landsbygdsbutikerna. Det finns ett behov av upphandlingsmodeller som gynnar de lokala småföretagen och den lokala miljön. Bland annat kan man minska kraven på det sortiment som anbudsgivarna måste prissätta och kunna leverera. Informationsteknikens utveckling har stor potential att förbättra förutsättningarna för de mindre lanthandlarna. Genom att kunden kan beställa sina varor på nätet och få dem hemkörda kan inköpen väsentligt rationaliseras. Hemkörning av kundernas varor kan samordnas med hemkörning av mat till äldre, postutdelning eller andra befintliga transporter. 5.5Fler apotek på landsbygden Den omreglering av apoteksmarknaden, som har drivit igenom, innebär ökade möjligheter till etableringar av fler apotek, inte minst i landsbygdsområden. I , där en liknande reform genomförts, har 15kommuner, som tidigare aldrig haft ett apotek, nu fått ett apotek. Även den fria försäljningen av receptfri medicin utanför apoteken underlättar livet för dem som bor på landsbygden. Man kan åka till lanthandeln för att köpa värktabletter i stället för att behöva åka flera mil till närmaste större tätort. Barnen och deras behov av sina föräldrar är utgångspunkten för kristdemokratisk famil-jepolitik. Vi vill underlätta barnfamiljernas vardag genom att skapa en barnomsorg som präglas av valfrihet och flexibilitet. Det är därför viktigt att slå vakt om tillgängligheten till familjedaghem och öppen förskola på landsbygden, där avståndet till närmaste förskola kan vara långt. Alliansregeringen har infört en barnomsorgspeng, som innebär ökade möjligheter att välja och etablera barnomsorg på landsbygden och att anpassa denna efter barns och föräldrars behov. Barnomsorgspengen skapar både en valfrihet för föräldrar och nya möjligheter till företagande som inte minst på landsbygden kan vara extra värdefullt. Höjningen av flerbarnstillägget, som alliansregeringen beslutat om, innebär också ökade möjligheter för landsbygdens familjer att klara sitt vardagsliv med rimliga ekonomiska förutsättningar. En fungerande barnomsorg är inte minst viktig för utvecklingen av företag på landsbygden. Särskilt för landsbygdsbefolkningens del är det viktigt att familjepolitiken tar hänsyn till det fall där båda föräldrarna arbetar i anslutning till hemmet. Det är helt orimligt att, som många socialistiskt styrda kommuner gör, straffa dessa föräldrar ekonomiskt för att de inte utnyttjar den kommunala barnomsorgen. För att skapa verklig valfrihet för föräldrarna vill vi att alla kommuner ska erbjuda ett vårdnadsbidrag så att föräldrarna kan få stöd till sin barnomsorg även när de tar hand om sina egna barn. 5.7Förbättra tillgången till skolor När en skola läggs ner i glesbygd innebär det i regel längre avstånd för eleverna. Naturligtvis kan inte krav ställas på att kommunen ska fortsätta driva en byskola med alltför få elever utan att de får specialdestinerade resurser för byskolan. För att bevara bygdeskolorna bör kommunerna ta tillvara möjligheten att ha fler årskullar i skolan. För att undvika långa resvägar till skolan för barnen kan det vara ett alternativ att starta en fristående skola. Enligt regler måste antalet barn i en friskola vara minst 20 om inte särskilda skäl föreligger. Tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generösa så länge som bibehållen kvalitet kan garanteras. Kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis skolundervisning för mindre barn med lång resväg. I gränsområdena mot och finns det behov av att i vissa fall kunna ordna skolundervisning som överskrider nationsgränserna. Det är onödigt att skjutsa ett barn till en skola i om det finns en skola i . Bl.a. och kommun har önskemål om ett sådant samarbete med finska kommuner. hindrar gällande regelverk att en skola tar emot elever från två länder. En levande landsbygd förutsätter en väl fungerande samordning av de statliga myndigheternas agerande och ett gott samarbete mellan stat, region eller landsting och kommun. För att förbättra denna samordning är det viktigt att länsstyrelsernas uppdrag att samordna det statliga agerandet regional och lokalt förtydligas. har i regeringen arbetat för att driva arbetet med förbättrad samordning och mer samlad länsförvaltning framåt. Just nu arbetar en särskild utredare med att se över hur den statliga regionala förvaltningens utformning kan göras tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Utredningen omfattar såväl länsstyrelseorganisationen som hur uppgift att samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet ska vidareutvecklas och stärkas. Alla statliga myndigheter har en skyldighet att samråda med länsstyrelserna när förändringar ska genomföras. fungerar dessa samråd dåligt och myndigheter underlåter att samråda med länsstyrelserna i de län som berörs av förändringar. Därför bör kraven på samråd med länsstyrelserna förtydligas. Alla har rätt till en god offentlig service oavsett var i landet man bor. har i regeringen arbetat för att förbättra den lokala servicen och drivit på arbetet med att bygga upp lokala servicekontor där flera myndigheter samarbetar för att ge medborgare och företag en god service. De förslag som framförts av regeringens utredare bör genomföras. Det bör i varje kommun finnas minst ett servicecenter dit medborgare och företag kan vända sig för att få både och statlig service. Som komplement till servicecentren bör det finnas servicepunkter som drivs i samarbete med det lokala näringslivet och det civila samhället. En servicepunkt kan exempelvis finnas i , lanthandeln eller bygdegården. Där ska det finnas information och kunddatorer för personlig kontakt med myndigheternas på distans samt personal som genomgått en grundläggande utbildning för att kunna fungera som serviceguider. Dessutom bör Posten ges i uppdrag att tillhandahålla mobila servicepunkter till dem som bor utefter lantbrevbärarlinjer. Den lokala servicen ska utformas i samråd med kommunen, och ska åläggas ansvaret för att samordna kommunernas och statens serviceutveckling och ge regeringen underlag för styrning av serviceutvecklingen. Länsstyrelserna bör också ha ett ansvar för att se till så att samverkan mellan myndigheterna kommer till stånd. De viktigaste statliga myndigheterna, främst Polisen, och Arbetsförmedlingen, ska finnas representerade i alla kommuner. Genom samverkan, som beskrivits ovan, ökar möjligheterna att uppfylla detta. I finns ett system med s.k. rural proofing, vilket innebär att departement och myndigheter systematiskt skall bedöma hur deras olika förslag och insatser påverkar landsbygden och hur landsbygdens behov skulle kunna mötas i det aktuella fallet. motsvarighet till har uppdraget att följa upp hur systemet efterlevs. Tanken är inte att hindra förändringar, utan att stödja den ständigt pågående strukturomvandlingen. Ett sådant system bör prövas i . Lokal förvaltning är ett fenomen som prövats på flera håll . Innebörden är att det lokala samhället ges en ökad autonomi över sina naturresurser. Det som är aktuellt att förvalta lokalt är bl.a. skog och mark, jakt, fiske, renbete och kommunikationer (vägar, skoterleder, m.m.). Ett gott exempel på lokal förvaltning är Byskogsforum i norra och västra där lokala krafter arbetar för att skapa utkomstmöjligheter för den lokala befolkningen. De stora arealer av skyddsvärd skog som regeringen tänker undanta från skogsproduktion i form av reservat och nationalparker, kan med en något annorlunda satsning skapa nya utkomstmöjligheter genom lokal tillsyn och förvaltning med inslag av turistisk verksamhet av vildmarkstyp. Genom att förstörda vattendrag återskapas och ger nya möjligheter på fiskets område, kan nya arbetstillfällen i turistnäringen skapas. Användningen av lokal förvaltning bör utvecklas på olika håll i landet. 7.3Revidera kommunallagen för ökad samverkan Kommunallagen lägger ibland hinder i vägen för kommunernas samarbete. Kommunernas möjligheter att samverka med varandra bör öka. Däremot skall kommunerna inte utanför den egna kommunen sälja tjänster som tillhandahålls av privata aktörer. Regionerna bör ges ett ökat inflytande över . För att stöden bättre skall matchas mot de behov som finns, föreslår vi att stöden görs mer schabloniserade och betalas ut till regionen som en klumpsumma. Instrument behöver utvecklas för att lokalsamhället ska kunna dela på vinsterna från olika verksamheter som etableras i området. Exempel på hur vinsterna kan fördelas är den s.k. bygdepeng som många vindkraftägare delar ut till lokalsamhället. Ofta försvåras eller förhindras nya verksamheter av att vinnarna är få, men det är många som anser sig uppleva försämringar (även små försämringar) till följd av den nya verksamheten. 7.6Det statliga stödet till och de många lokala utvecklingsgruppernas arbete är bra exempel på hur lokal demokrati kan skapa tillväxt även på landsbygden och de mindre orterna. Det statliga stödet till skars ner kraftigt med socialdemokratiskt regeringsinnehav. har varit pådrivande för att återställa detta stöd. 7.7Utveckla den ideella sektorn Den ideella sektorn verkar i gränszonen mellan privat och offentlig sektor. Organisationerna inom den ideella sektorn fungerar ofta som samhällets känselspröt. De är de första att hitta orättvisor, upptäcka kantigheter, kartlägga nya områden och anta nya utmaningar.