ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub316 · 2010-10-21 00:00:00 — Hem- och konsumentkunskap även i gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppvärdering av hemkunskap även i gymnasiet. Elever ska på ganska få timmar hinna utveckla kunskap om hälsa, konsumentekonomi, mat och måltider på lektionerna i hem- och konsumentkunskap. Dessa och andra viktiga frågor är centralt innehåll i undervisning i hem- och konsumentkunskap. Att ha kunskap så att man kan sköta sin hälsa, äta bra mat för att man ska må bra, är viktigt både för den egna ekonomin, för naturen och inte minst för den enskilde individen. I tydliga mål och kunskapskrav i lyfter man fram följande mening: Språkliga och matematiska färdigheter används i konkreta och meningsfulla sammanhang där återkopplingen är förankrad i elevens egna handlingar och sinnesupplevelser. Det handlar om att i ett konkret sammanhang t.ex. tillreda en måltid och därmed skapa både ett motiv och ett vardagsnära innehåll i språkundervisning eller matematik lyfta in det praktiska i det teoretiska för att sätta allt i sitt sammanhang. Eftersom det är allt vanligare att unga har hand om ekonomi själv (barnbidrag eller studiebidrag) är det viktigt att privatekonomi ges ett större utrymme under skolåren. Hemkunskap bör uppvärderas och hemkunskapslärarnas roll utvecklas och stärkas. Därutöver behöver skolan arbeta för att höja intresset för detta ämne så att elever i större utsträckning väljer hemkunskap inom det fria valet.
mot · GY02Ub317 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningen. Det är svårt för många att komma in på arbetsmarknaden . Orsakerna till detta är i många fall en otillräcklig utbildning i förhållande till den efterfrågan som finns ute på arbetsmarknaden. Regeringens försämringar för vuxna som behöver vidareutbilda sig slår hårt mot dem som behöver göra ett nytt yrkesval under sin levnadstid. Arbetsmarknadsåtgärderna har kraftigt skurits ned, vilket får stora konsekvenser för både ungdomar och vuxna. Det måste ske en ökad satsning på vuxenutbildning, och det finns ett stort behov av eftergymnasial yrkesutbildning med hög kvalitet. Det är angeläget att via kvalificerad yrkesutbildning, KY, och annan vuxenutbildning tillgodose det behov av arbetskraft som behövs för att vi dels ska lösa de mest akuta behoven, dels vara väl rustade för en framtida arbetsmarknad i hela landet. En annan viktig aspekt när det gäller kvalificerad yrkesutbildning är att vissa utbildningar, t ex hantverksutbildningar, ofta leder till eget företagande och då är det felaktigt att vid prövning endast ta hänsyn till om det finns behov av den arbetskraften enligt Arbetsförmedlingen. Staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning detta för att tillgodose behovet av en välutbildad arbetskraft .
mot · GY02Ub318 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på att bygga ut den kommunala vuxenutbildningen för att möjliggöra ett livslångt lärande. Alliansregeringen skar bort en tredjedel av statsbidraget till vuxenutbildning från . Vuxenutbildningen skadades när en så stor del av statsstödet skars bort. Regeringens linje blev ett hårt slag för vuxenutbildningen i som förlorade , vilket berörde cirka 1200 västeråsare som planerat att studera. Alliansregeringens nedskärning inom vuxenutbildningen var så stor och utmanande att även alliansmajoriteten i reagerade. För att mildra effekterna av regeringens politik sköt majoriteten till med kommunala pengar för att rädda vad som räddas kan av vuxenutbildningen . Trots detta ekonomiska tillskott drabbades knappt 500 vuxenstuderanden i . fick regeringens politik för vuxenutbildningen fullt genomslag även i . Då blev det omkring 1200 färre västeråsare som fick vuxenstudera jämfört med . Alliansregeringens nedskärningar på vuxenutbildningen innebär att kommunerna får ta över ett statligt finansieringsansvar, och även om regeringen nu tillfälligt skjutit till mer pengar så är det inte tillräckligt. Vi måste satsa på ett livslångt lärande som möjliggör för alla att under livet vidareutbilda sig eller sadla om till en ny bransch. Vuxenutbildning har varit framgångsrikt för att stärka den enskilde på arbetsmarknaden. Den yrkesinriktade vuxenutbildningen har varit en nästan säker väg till ett bra arbete. Ett stort antal av eleverna i vuxenutbildningen har svag skolbakgrund, problem med läs- och skrivsvårigheter eller har inte svenska som modersmål. Kommunernas vuxenutbildning har i praktiken även en viktig roll för att bidra till integrationen i det svenska samhället. När gick in och täckte upp för alliansregeringens nedskärningar fick det konsekvenser för de yngsta barnen, där man i sin tur fick lägga in ett sparkrav.
mot · GY02Ub319 · 2010-10-20 00:00:00 — En gymnasieskola med möjligheter för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. träder en ny gymnasieskola i kraft. En av de stora förändringarna är att är inte alla gymnasieprogram högskoleförberedande. Det leder till att valet av gymnasium kommer bli mycket viktigt, särskilt med tanke på att regeringen har kraftigt minskat antalet platser i komvux. De som väljer att söka till ett yrkesprogram ska vara godkända i åtta ämnen och sökande till ett högskoleförberedande program skall vara godkända i 12 ämnen. Detta innebär att en elev måste veta redan i årskurs sex om han eller hon kommer att söka till ett högskoleförberedande program, eftersom det då krävs att man väljer rätt antal språk för årskurs sju. Den nya gymnasieskolan innebär också att de som väljer ett yrkesprogram inte automatiskt får möjligheten att läsa in en grundläggande behörighet till högskolan. Tillval av fler ämnen innebär att man måste använda alla timmarna från det fria valet. Kommuner måste också skjuta till ytterligare platser, då inga statliga medel finns för detta. För en elev som går ett yrkesprogram innebär tillval dessutom en större arbetsbörda i timmar räknat än för elever på ett högskoleförberedande program. Eleverna från yrkesprogram, som läser in den grundläggande behörigheten till högskola, hamnar därutöver i en sämre kvotgrupp när de söker till högskolan, då dessa har färre platser. Den grundläggande högskolebehörigheten handlar inte heller enbart om möjligheten att söka till högskolan, utan den är minst lika viktig om man skall söka till kvalificerade yrkesutbildningar och att kunna fungera som medborgare i vårt alltmera komplicerade samhälle. Det är inte rimligt att man som femtonåring ska behöva välja hela sin framtid. Det måste även finnas praktiska och teoretiska program, då det alltid kommer att finnas elever som inte väljer att gå vidare till högskolan. Men, alla ska ha möjlighet att gå vidare till högskolan om man väljer att studera vidare senare i livet. Även den som har tänkt studera vid högskola ska ha möjlighet att börja jobba direkt efter gymnasiet. Därför bör en arbetsförberedande utbildning med arbetsrätt ingå i den obligatoriska gymnasieutbildningen. Elevdemokratin och elevinflytandet är en viktig del av gymnasieskolan och elevernas möjlighet att påverka undervisningen och arbetsmiljön. Här ingår bland annat elevers rätt till att utvärdera lärare. Det ska även finnas möjlighet att ha elevmajoritet i de lokala skolstyrelserna. I framtidens gymnasieskola är jämställdhetsperspektivet viktigt och målet måste vara att utbildningarna blir mer jämställda. Därför bör studie- och yrkesvägledare både på högstadiet och i gymnasiet utbildas så att de bättre kan uppmuntra elever till programval som bryter könsnormer.
mot · GY02Ub320 · 2010-10-21 00:00:00 — Demens- och äldrevård i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen. Den demografiska utvecklingen i visar att den äldre befolkningen inom en kort framtid kommer att bli en större grupp än den är och även större än övriga åldersgrupper i den delen av landet. Det är därför angeläget att vi redan nu ser till att de personer som kommer att vårda de framtida äldre medborgarna kommer att få en utbildning som ger tillräckligt med stöd för denna vård. Det är viktigt att våra äldre får känna en trygghet i att det finns kompetens inom vården för att möta just deras problem. Därför bör behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen ses över. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskning om äldre och deras vårdbehov, kan med fördel förläggas till .
mot · GY02Ub321 · 2010-10-26 00:00:00 — Teckenspråksundervisning för barn med döva föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av behovet för barn med döva föräldrar att få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döva föräldern. Ett hörande barn som inte umgås dagligdags med den förälder som har en hörselskada kan oftast inte kommunicera med denne eftersom barnet inte har teckenspråk som sitt huvudspråk. Man kan i vissa fall ansöka om särskilt stöd i form av teckenspråksstöd. Ett sådant stöd skulle innebära att kommunen beställer en teckenspråkig barnpedagog som kommer till förskolan eller skolan för att lära det hörande barnet teckenspråk. Kommunen har ingen laglig skyldighet att ge det här stödet. Skälet till avslag handlar om skollagens konstruktion. För att modersmålsstöd eller modersmålsundervisning ska utgå förutsätts att minst en förälder har ett annat språk än svenska som modersmål och att de umgås . Men det finns en undantagsregel i skollagen och det är om barnen har föräldrar med ett nationellt minoritetsspråk som modersmål. Det undantaget innebär att barnet kan få modersmålsundervisning även om förälderns modersmål inte är det dagliga umgängesspråket. Tyvärr ingår inte teckenspråk i undantaget i skollagen. har skrivit under för funktionsnedsattas rättigheter. Trots detta är inte teckenspråk ett av de nationella minoritetsspråken. Att vara hörande själv och ha en hörande förälder och en hörselskadad ställer stora krav på barnet. Om föräldrarna är skilda och barnet kanske är hos den hörselskadade föräldern , kan det ställa till problem eftersom de inte förstår varandra. Regeringen bör se över behovet av att barn med döva föräldrar ska få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döve föräldern.
mot · GY02Ub322 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . i är unikt i sitt slag och har till uppgift att samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra icke-fiktiv film som upptagits på filmbas men inte är avsedd för biografvisning. Arkivet startades efter en nationell räddningsaktion för att rädda den svenska smalfilmen av . Genom att i etablerades finns nu en nationell kulturinstitution som tar hand om kulturhistoriskt värdefull film som i hög grad berättar om 1900-talets . Film som annars skulle stanna i gömmorna hos föreningar, företag och privatpersoner. Alltsedan starten har arkivet samarbetat med länsmuseer över hela landet. Detta skapar i sin tur stora möjligheter och gör att arkivet kan bli en positiv resurs för museerna i deras strävan att integrera den kulturhistoriskt värdefulla filmen i den regionala utställningsverksamheten. Samarbete har dessutom etablerats med högskola och universitet, såsom , och , i syfte att få till rutiner och bedriva forskning på arkivets material. Samverkan finns även med företag och en lång rad föreningar. flyttas huvudmannaskapet från till . Det är fortsatt viktigt att i verksamhet bygger på en stadig och långsiktig satsning så att man på ett bra sätt kan planera för denna viktiga verksamhet. Då kan man rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen undan förstörelse samt göra den mer tillgänglig för forskning och för allmänhet.
mot · GY02Ub323 · 2010-10-21 00:00:00 — Maxtaxa i kultur- och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen prövar möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. Kulturen har en mycket viktig roll i samhället. Den kan berika, underhålla och ge skönhetsupplevelser. Men kulturen kan och ska också utmana, ifrågasätta och provocera. Ett rikt utvecklat kulturliv är en förutsättning för en god demokratisk samhällsutveckling. Vi behöver helt enkelt ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Det är viktigt att alla barn och ungdomar ges reella möjligheter att bli aktiva kulturutövare. Det kommer att vara berikande för dem själva. ger det goda förutsättningar för dem som väljer en yrkesprofession inom kultursektorn. En mycket viktig aktör i detta sammanhang är landets alla kultur- och musikskolor. Många barn och ungdomar har i dess verksamhet blivit aktiva kulturutövare. Tyvärr försvåras möjligheterna för en hel del barn och ungdomar att ta del av kultur- och musikskolornas verksamhetsutbud på grund av att avgifterna kan bli mycket höga, särskilt om en familj har flera barn som vill ta del av kultur- och musikskolors verksamhet. Detta riskerar att leda till en segregering, där endast barn och ungdomar från hem med en god ekonomi ges reella förutsättningar att ta del av bra och stimulerande kulturverksamhet. Med detta som bakgrund anser jag att regeringen bör pröva möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor.
mot · GY02Ub324 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser i skolan. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Ska en modern skola lyckas med sitt uppdrag måste den fånga lusten till lärande och utmana alla barn och unga att vilja utvecklas efter sin förmåga. är det allt för många elever som inte får med sig de nödvändigaste kunskaperna. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Studievana hemifrån och stimulans att läsa och lära även utanför skoltid har avgörande betydelse för att nå framgång i skolarbetet. Skolor som har många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap och lärande oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etniska bakgrund. Alla skolor måste ges likvärdiga förutsättningar och jämlika villkor. Vi vill att det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig skola ska stärkas så att alla elever ges möjlighet att lära och utvecklas maximalt efter sina förutsättningar. Kunskap är ingen bristvara som ska ransoneras och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga. Kunskap är makt och frihet. Vi anser att ett tydligt mål bör skrivas in i skollagen om att utjämna skillnader och kompensera de barn som inte kommer från hem med studietradition. Resurserna måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Lika chanser kräver olika resurser.
mot · GY02Ub325 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en nationell strategi för att specialistutbilda sjuksköterskor. Behovet av en god kvalitativ vård är stort i hela . finns ingen nationell handlingsplan för hur vi säkerställer en fortsatt tillgång till specialistsjuksystrar inom vården. När brist uppstår inom vissa landsting kan ersättning utgå till de sjuksystrar som väljer att vidareutbilda sig inom det efterfrågade området. Det är de olika landstingen, eller i vissa fall det enskilda sjukhuset, som avgör vilka specialistutbildningar som ska prioriteras och vem av personalen som ska erhålla ersättning . Detta system är inte långsiktigt hållbart. Det säkerställer inte behov av viktig och kunnig vårdpersonal och personalen själv kan inte förutse vilka utbildningsmöjligheter de kommer att erbjudas. En nationell strategi och en gemensam hantering av utbildningsfrågan skulle vara gynnsamt för såväl våra landsting som den enskilda sjukvårdspersonalen. Behovet av sjukvårdspersonal blir hanterat på ett långsiktigt hållbart sätt och en tydlig strategi för specialistutbildningar erbjuder den enskilda vårdpersonalen, som ofta är en kvinna, en möjlighet att göra karriär inom vården.
mot · GY02Ub326 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studiemedel. Arbetslinjen är en framgångsfaktor för . Arbete och hårt slit ska belönas, så även . Att studera vid universitet och högskola är en investering . Det är också ett heltidsåtagande. Den student som väljer att ta ett arbete vid sidan av sina studier bör belönas och inte bestraffas. Dock blir följden av dagens system att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen, vilket inverkar negativt i en students ekonomi. Känslan att få möjlighet att påverka sin egen ekonomiska situation främjar egenmakt, och de positiva effekter som den student som arbetar vid sidan av sina studier får är många. Det resulterar i en extra inkomstkälla som förhöjer livskvaliteten, och det ger en arbetslivserfarenhet och ett kontaktnät som är relevant för att konkurrera om arbete efter studietiden. Det bör vidare tydliggöras att syftet med fribeloppets avskaffande inte är för att få studenter att arbeta mer vid sidan av sina studier. Det är att stärka de som lägger ned extra möda och energi för att förverkliga sig själva.
mot · GY02Ub327 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till distansutbildning i gymnasieskolan. Generellt sett är distansundervisning inte tillåten inom den svenska grund- och gymnasieskolan, men inom högskolan fungerar och utvecklas distansutbildningarna. Dock finns det exempel på gymnasieskolor i som har fått dispens att bedriva distansutbildning för elever som är sjuka, bor eller befinner sig utomlands. har därefter uttryckt en mer öppen attityd till tillståndsprövningen, men den är fortfarande strikt och stel. Det rimmar illa med regeringens valfrihetsreformer på skolområdet och ignorerar de pedagogiska möjligheter som numer finns med hjälp av modern teknik, som IT, videolektioner och lärplattformar i undervisningen. Ovan nämnda pedagogiska lösningar möjliggör en distansundervisning som är både effektiv och upprätthåller kvaliteten i undervisningen. kan kunskap lättare nå elever som är skoltrötta eller lider av social fobi. Dessutom lär sig eleverna att använda modern teknologi för sitt lärande, informationssökning och för att lösa problem. Det skulle i allt vara en positiv utveckling. Därtill skulle det underlätta undervisningen på landsbygden där avstånden är längre, åtminstone för de elever som önskar det, och miljöpåverkan genom resor skulle minska. Det är viktigt att det ställs samma höga kunskapskrav på distansutbildning som på den skolförlagda utbildningen och att kunskapsmålen kontrolleras på samma sätt. Distansutbildning får inte heller tillåtas att utgöra ett hinder för elevens möjlighet till umgänge med andra jämnåriga. Då gymnasiet är en frivillig undervisningsform bör distansutbildningar för de elever som efterfrågar denna undervisningsform tillåtas. uppgift bör handla om att fokusera på att alla elever, genom eget arbete, ska erhålla de kunskaper och färdigheter som de behöver för att förverkliga sina livsdrömmar. Det är genom valfrihet och en tydlig kunskapsfokus som vi bygger framtidens kunskapsskola.
mot · GY02Ub328 · 2010-10-20 00:00:00 — En mer flexibel och individanpassad sfi-utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra sfi-utbildningen mer flexibel och individanpassad. ska vara ett samhälle där alla får chans att växa och utvecklas. Grunden för detta är tydliga förväntningar i kombination med egen försörjning och att lära sig svenska arbetslinjen måste även genomsyra integrationspolitiken. Svenska för invandrare (sfi) har under alliansregeringens ledning gjorts mer individanpassad och incitament för att snabbt påbörja studierna har införts. kravlöshet har bytts mot tydliga krav och bättre stöd för nyanlända att komma in i samhället och ut på arbetsmarknaden. Men mer behöver göras. Sfi-kurserna ska rikta sig mot framtida jobb eller studier. Sfi behöver bli ännu mer flexibel genom individuellt anpassade studier. Den bör utformas med tydligare yrkesinriktningar som dels tar tillvara tidigare yrkeserfarenhet, dels kopplas samman med de behov som finns på arbetsmarknaden. Därtill bör det tas hänsyn till de förkunskaper människor har. Det är orimligt att människor med högskoleutbildning läser sfi-kurser i samma takt och med samma pedagogik som människor med en svagare utbildningsnivå. Dessutom bör människor som söker uppehållstillstånd i från utlandet få möjlighet att påbörja sfi-kurser via distansutbildning. ska vara ett samhälle där alla människor behövs och kan forma sig en framtid. Därför bör möjligheten att göra sfi-utbildningen mer flexibel och mer individanpassad ses över.
mot · GY02Ub330 · 2010-10-18 00:00:00 — IT-utbildningar på högskolan och för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler IT-utbildningar på högskolan och för småföretagare. I stort sett alla typer av företag använder sig av IT i någon form. Dock bör inte IT ses som en isolerad avdelning som endast sysslar med den rent tekniska delen. Istället är det viktigt att IT integreras i hela verksamhetens utveckling. Det är alltså inte bara tekniken som sådan det handlar om utan också om hur IT kan användas för att utveckla ett företag. Därför bör högskoleutbildningar inom ekonomi, ledarskap, organisation, projektledning etc. inkludera kurser som behandlar hur IT kan användas för att utveckla en verksamhet. På så sätt skapas kompetens, nya idéer genereras och olika IT-lösningar kan bättre integreras och förbättra verksamhetens olika delar. Det är därför angeläget att se över möjligheten att inkludera kurser om IT i berörda högskoleutbildningar. Det är därtill glädjande att regeringen arbetar med ett handlingsprogram för att stimulera småföretagens IT-användning, då IT används i mindre utsträckning i företag med färre antal anställda. Mer IT-användning i småföretag bidrar positivt till konkurrenskraften och får företagen att växa. Det är därför angeläget att det ses över om det är möjligt att tillhandahålla bättre utbildningsmöjligheter inom IT för småföretagare.
mot · GY02Ub332 · 2010-10-18 00:00:00 — Forskning om IT och ny teknik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer forskning om IT och ny teknik. Under den förra mandatperioden infördes historiskt stora satsningar på svensk forskning av alliansregeringen. Basanslagen ökade och den tillämpade forskningen fick kraftiga resurstillskott en mycket positiv utveckling, inte minst med tanke på de ständiga anslagsminskningar per student med minskad forskningsförankring som följd som svensk högre utbildning och forskning har genomgått under . Ny teknik, IT och innovationer bidrar kraftigt till det moderna kunskaps- och informationssamhällets framväxt. För att ska kunna utveckla kvaliteten i välfärden och stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld är ny teknik och IT-lösningar nyckelfaktorer. Men den systematiska kunskapen om de underliggande processerna på detta område är fortfarande relativt svag. Nya IT-lösningar har potentialen att förbättra vården, skolan, industrin, transportsektorn, energieffektiviseringen och bidra till att lösa klimatfrågan, för att nämna några exempel. Det är inte med gammal teknik som den svenska ekonomin kan konkurrera internationellt, utan genom nya innovativa lösningar som skapar jobb, företag och exportprodukter. Därför är det angeläget att regeringen ser över möjligheten att tillföra resurser till forskning inom IT och ny teknik.