ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ249 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agronomutbildningen ska anpassas till Bolognaprocessen och ha en sammanlagd studietid . () har vid upprepade tillfällen hemställt att agronomutbildningen, liksom övriga långa utbildningar vid SLU, ska bli femårig. SLU:s motiv för förlängningen vilket regleras i en förordning som bara kan ändras efter beslut från regeringen är att agronomen i yrkeslivet har samma krav gällande avancerade kunskaper och färdigheter som de övriga femåriga för jägmästare, hortonom och landskapsarkitekt som är anpassade till . Att så är fallet avspeglas till exempel i att de har samma fördjupning i examensmålen. Enligt styrelse har också kraven på vetenskapligt grundade och tillämpade kunskaper ökat inom yrkesrollen. En viktig information i sammanhanget är dessutom att de allra flesta som avlägger agronomexamen redan i princip studerar , dock utan att få en internationellt gångbar examen, vilket Bolognaanpassningen skulle ge. Bolognaprocessen är ett europeiskt samarbete kring högre utbildning som omfattar 47 länder. Tanken är att de högre utbildningarna ska harmonieras och bli jämförbara i hela EU. Processen som startade har haft tre övergripande mål: att främja anställningsbarhet, samt att främja konkurrens- och attraktionskraft som utbildningskontinent. För att anpassa sig till Bolognaprocessen har de flesta längre svenska utbildningar gjorts femåriga, uppdelat på grundnivå () och avancerad nivå (), med möjlighet till kandidat- och masterexamen. Det gäller till exempel civilingenjörs-, jägmästar- och hortonomutbildningen men märkligt nog inte agronomutbildningen, som ju i övrigt är likvärdig med de andra nämnda utbildningarna. Självklart måste nu agronomutbildningen förlängas på motsvarande sätt, så att inte det svenska agronomprogrammet kommer att få lägre status än andra motsvarande universitetsutbildningar i och . Om utbildningen inte anpassas till Bolognasystemet försvåras dessutom internationella studentutbyten och agronomernas internationella anställningsbarhet försämras. Detta är djupt olyckligt med tanke på alla agronomer som finns verksamma i internationellt biståndsarbete. En förlängd agronomutbildning är mycket viktig också för de stora och spännande utmaningar som står inför, inte bara inom livsmedelssektorn utan även inom den biobränslebaserade energisektorn och den framväxande miljötekniska marknaden. Inom samtliga dessa områden kommer agronomer och deras kompetens att vara av mycket stor betydelse.
mot · GY02MJ250 · 2010-10-20 00:00:00 — Gemensamt pantsystem för aluminiumburkar inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU bör initiera ett förslag om ett gemensamt pantsystem. Problemet med aluminiumburkar som transporteras över gränserna mellan länder har under skapat ett allt större miljöproblem. Frågan har också utretts i och på nordisk nivå utan att frågan har fått en lösning. Förutsättningar verkar finnas men genererar också kostnader. Däremot verkar frågan inte ha varit föremål för hantering på EU-nivå, vilket borde vara den naturligaste nivån, eftersom det är mellan EU:s länder problemet uppkommer. Problemet uppkommer inte i så stor omfattning mellan de nordiska länderna. Frågan är om kostnaden ska vara den enda faktor som får avgöra om ett gemensamt pantsystem kommer till stånd. Vi har också ett stort ansvar för att minska påfrestningen på miljön. Därför bör regeringen ta initiativ till att på EU-nivå driva frågan om ett gemensamt pantsystem i hela . i (S)
mot · GY02MJ251 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till avveckling av såväl EU-stöd som svenskt statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Till följd av överfiskning är den svenska fiskeflottan överetablerad. Det handlar om en överetablering när det gäller fiskefartyg och fiskeredskap i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Nationella regler kan medlemsländerna endast införa i begränsad omfattning. Att vi måste återställa balansen när det gäller världens fiskbestånd är inte bara en fråga om människans önskan om att kunna äta fisk även . Det är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. Om vi ska kunna nyttja havets rikedomar även måste vi ställa om till ett mer uthålligt fiske. Livskraftiga fiskbestånd och fungerande ekosystem är en förutsättning för människans välfärd. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis hälleflundra, ål, gråsej, marulk, rödtunga, rockor, vildlax från , torsk, blåfenad tonfisk och tropiska räkor. förekommer olika former av statligt stöd via länsstyrelserna till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, till exempel ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Därför bör regeringen arbeta för att avveckla allt EU-stöd och svenskt statligt stöd som gynnar ett ohållbart fiske. Det ska inte utgå skattemedel från vare sig EU eller svenska staten som ökar fisketrycket på hotade arter.
mot · GY02MJ252 · 2010-10-22 00:00:00 — Inköpsstopp för hotad fisk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till ett miljömärkningssystem för hotade fiskarter. Fisk är nyttig mat och de flesta av oss skulle säkert må bra av att äta mer fisk. Problemet är att av de studerade fiskbestånden ligger fortfarande under den kritiska nivå då arterna börjar växa till igen, vilket betyder att drygt tre femtedelar av världens fiskbestånd är fullt utnyttjade eller hotas av överfiskning. Att vi måste återställa balansen är inte bara en fråga om människans önskan att kunna äta fisk även . Det är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. I alla världens regioner finns fortfarande en oroande trend mot ökad utfiskning och kollaps av värdefulla bestånd. Men det uppmuntrande är att en rad genomtänkta åtgärder för att stoppa överfisket börjar ge resultat i hälften av världens stora viktiga ekosystem. Det ger hopp om att det går att göra något åt överfisket. I områden där fisket börjar komma tillbaka har forskare noterat att man satt in en kombination av åtgärder, som skärpta fiskekvoter, effektivare kontroller, strategiskt placerade stängda fiskeområden, selektiva fiskeredskap och ekonomiska morötter. Världsnaturfonden (WWF) har gått ut med rekommendationer och allmänna tips för miljövänliga inköp av fisk till allmänheten/konsumenterna. WWF rekommenderar konsumenterna att inte köpa alltför små fiskar, eftersom det är viktigt att fiskarna hinner fortplanta sig åtminstone en gång innan de fångas. WWF rekommenderar också att konsumenterna ska köpa miljömärkt fisk när sådan finns. WWF rekommenderar också konsumenterna att fråga efter fisk och skaldjur som fångats med selektiva redskap, det vill säga fiskfällor, burar för kräftor och krabbor och trålar som inte fångar småfisk och annan oönskad bifångst. Staten och dess myndigheter och de leverantörer de använder sig av är stora inköpare av varor, inte minst livsmedel. Staten och myndigheterna borde i det här sammanhanget därför vara ett föredöme. Hotade fiskarter bör inte få köpas in av staten och i myndigheters verksamhet. För att detta ska vara möjligt bör därför regeringen först ta initiativ till att ett miljömärkningssystem införs för hotade fiskarter.
mot · GY02MJ253 · 2010-10-22 00:00:00 — Omställningsbidrag för miljöns skull tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för arbetet med miljöfarliga avlopp. Under valrörelsen har jag haft möjligheten att de studera den undangömda avloppsfrågan. Enligt beräkningar från bl.a. finns över 400 000 miljöfarliga avlopp runt om landet. Jag frågar mig hur många tusen det finns i just vårt län. Bara i där jag studerat frågan finns 800900 miljöfarliga avlopp som påverkar dricksvattnet och närmiljön. I min hemkommun beräknas 2/3 av de 2500 enskilda avloppen vara uppenbart dåliga eller med tveksam rening. Det handlar om undermåliga avlopp som bidrar till miljöfarligt utsläpp direkt ut i sjö- och havsvattnet. Inte minst drabbas , som är en av världens mest hotade hav. Dåliga avlopp är en av de viktigaste orsakerna till att näringsämnen läcker ut i Sveriges insjöar och bidrar till algblomning och syrebrist som gör att växter och djur försvinner sakta men säkert. går kommunernas miljö- och hälsoskyddschefer på knäna eftersom det helt saknas resurser för att ta itu med denna enorma miljöfara inom överskådlig tid. Till skillnad mot mycket annat kan räddningsauktioner för våra hav och insjöar inte vänta. Läget är akut men ingenting hörs från den borgerliga regeringen. Å andra sidan har näringslivet tydligt signalerat att den privata sektorn kan och vill bidra till att vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med problemen. stod inför en liknande utmaning då jordbrukssystemet i bidrog till oproportionellt stora utsläpp. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen beslutade att införa ett treårigt omställningsbidrag till de lantbrukare som valde att ställa om till alternativ odling. Varje jordbrukare som nappade på den frivilliga och miljövänliga modellen erhöll per hektar och år under omställningen. Stödet blev en succé som bidrog till en total modernisering av det svenska jordbruket som blev miljövänligare och konkurrenskraftigare . Jag är övertygad om att samma riktade insatser är möjliga och fullt genomförbara med en ansvarstagande regering som prioriterar miljön. Förutom de stora miljömässiga vinster som omställningsbidrag innebär kommer även näringslivet att gynnas som kan anställa och bidra till ökad välfärd för .
mot · GY02MJ254 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna vidta fler åtgärder för att förhindra vildsvinens skadeverkningar. De svenska vildsvinsstammarna har vuxit kraftigt sen återintroduktionen och stammarna är nu täta i många områden. Vildsvin är svårinventerade. Grovt uppskattat kan det finnas cirka 150 000 djur men siffrorna är mycket osäkra då vildsvin har god reproduktions- och spridningsförmåga. Avskjutningen av vildsvin har ökat rejält , och sköts 40000 djur. Om man antar att detta speglar stammens tillväxt sker en fördubbling av vildsvinsstammen på mindre äntreår i dagens . Den kraftiga ökningen av vildsvinsstammen har lett till dubbelt så många trafikolyckor och stora skador på tomt- och . Skadekostnaderna ökar rejält och människor är förtvivlade över vildsvinens härjningar runt om i . Regeringen har vidtagit flera åtgärder men mer behövs. Länsvisa viltförvaltningsdelegationer har tillsatts och vildsvinsjakten har underlättats, genom exempelvis att fast belysning tillåtits och elektronisk bildförstärkare får användas efter ansökan. Ett högre jakttryck för en art som förökar sig så snabbt är angeläget. Om inget görs kan det i finnas 200000 vildsvin trots jakt. Jag hoppas på fler åtgärder för att komma till rätta med vildsvinens snabba utbredning och för att försöka begränsa stammen. Nedan följer några förslag: Bättre inriktning på jakten och fler som upplåter sin mark för vildsvinsjakt. Ytterligare lättnader för jakt av vildsvin. Då de oftast jagas måste särskilt mörkersikte få användas i större utsträckning. Jakt med fällor och GPS bör utredas för att minska antalet djur. Förslag till mer förebyggande åtgärder, såsom viltåkrar, mer elstängsling runt grödor samt kontrollerad och rätt utfodring till vildsvinen för att förebygga skador. Ersättningssystemet till drabbade bör ses över och stödet bör troligen ökas liksom ansvaret för jakträttsinnehavare. I vissa områden är skadorna stora och återkommande, och det måste bli enklare att få ersättning.
mot · GY02MJ255 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för kosttillskott. finns det en stor marknad och kraftig marknadsföring för olika medel som påstås vara till nytta vid olika besvär. Det kan vara naturläkemedel, läkemedel och olika kosttillskott som framhålls som läkande och nödvändiga. Kosttillskott kan liknas vid läkemedel till både utseende, innehåll och med vilka påståenden de säljs. För en del kosttillskott är det bevisat att de hjälper kroppen, till exempel omega 3 och antioxidanter. Men de allra flesta kosttillskotten är inte tillräckligt kontrollerade och kan till och med innebära skador i kombination med utskrivna läkemedel vid olika sjukdomstillstånd. Kosttillskott omfattas av livsmedelslagstiftningen. Det innebär att det inte finns något godkännande eller granskning från myndighetshåll av de enskilda produkternas effekt och säkerhet.Därför kan det vara svårt att få saklig och tillräcklig information om dessa produkter. Det är däremot som bedömer om en produkt är ett läkemedel. Om ett kosttillskott säljs med vad anser vara medicinska påståenden har möjlighet att klassificera produkten som ett läkemedel. Det blir då inte längre tillåtet att sälja produkten eftersom den då inte är godkänd av . Mörkertalet för dem som drabbas av biverkningar eller annan påverkan vid intag av kosttillskott är troligen stort. De flesta söker och provar olika preparat i en desperat jakt efter lindring av sina besvär, kanske utan att meddela eller rådfråga sin läkare, vilket kan få allvarliga konsekvenser. Någon anmälan sker sällan och därmed är kunskapen om biverkningar dålig. För att komma till bukt med preparat ute på marknaden som kan vara skadliga bör regelverket för kosttillskott ses över. Det är av yttersta vikt att innehållet i kosttillskott deklareras ännu mer noggrant än vad som görs samt att det innehåller varningstexter när så är påkallat.
mot · GY02MJ256 · 2010-10-21 00:00:00 — Fortsatt reformering av strandskyddet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt reformering av strandskyddet där de tre inte undantas från lättnaderna i strandskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt reformering av strandskyddet där den nuvarande regeln om att det inte får byggas närmare än från strandkanten bör kunna frångås. Reformeringen av strandskyddet är positiv och har skapat många möjligheter. Vi har ett land som är rikt på kust- och naturområden. Detta ska vi naturligtvis ta tillvara både ur naturskyddssynpunkt och för att vidareutveckla vår landsbygd. Reformeringen av strandskyddet innebär att man nu tar hänsyn till de förutsättningar som finns för denna utveckling. Att kommunerna själva får mer inflytande över den lokala miljön är också ett viktigt steg mot ett mer flexibelt regelverk. Dispens för strandskydd kan komma att betyda mycket för landsbygdsområden där det finns gott om strand men brist på invånare. Att kunna erbjuda strandnära tomter för bebyggelse betyder mycket för ortens möjlighet till tillväxt. Därför är det tråkigt i sammanhanget att det införts begränsningar för lättnader i strandskyddet beträffande de tre . I exempelvis kommun i finns det miltals med outnyttjad och obebyggd strand. Kommunen har en dålig ekonomi, och det är ett samhälle som domineras av industrier. Det är också nära till centralorten , vilket lockar många till flytt. Denna avfolkning av området skulle kunna motverkas, och man skulle även kunna locka till sig nya invånare genom ett natur- och strandnära boende. Att tillåta verksamheter, t.ex. hotell, att bygga en anläggning i ett attraktivt läge ökar turismen till bygden och därmed antalet arbetstillfällen som genererar inkomster till kommunen. Av samma anledning kan det också vara nödvändigt att under vissa omständigheter frångå 100-metersregeln och införa en mer flexibel lagstiftning. Naturligtvis bör lagstiftningen även fortsättningsvis vara utformad så att tillämpningen är striktare i mer folktäta och attraktiva områden samt där särskild hänsyn till det lokala djur- och naturlivet bör tas. Det är viktigt att värna om ett rikt djur- och naturliv så att vi och efterkommande generationer kan njuta och ta del av det. Det måste dock finnas en tro på människans egen vilja och förmåga att skydda och bevara vår natur. Från turistnäringens sida finns det också självfallet ett intresse av att bevara detta då rika naturliv också är viktigt för turismen. är inget undantag utan situationen ser likadan ut i större delen av vårt land. För en levande och rik glesbygd måste människors möjligheter att bo och verka strandnära förbättras i de områden där det finns ett överflöd på gleshet.
mot · GY02MJ257 · 2010-10-21 00:00:00 — i stället för naturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta naturreservat med olika former av samförvaltning. Det är glädjande att regeringen har tagit steget mot en förbättrad naturvårdspolitik genom att införa en möjlighet till delaktighet och samarbete mellan markägare och naturvårdshandläggare genom att de ingår naturvårdsavtal. Att ett bättre kompensationssystem till markägaren vid bildande av naturreservat/biotopskyddsområde införs är också positivt. Möjligheten att bilda naturreservat finns emellertid kvar och kan möjligen undantagsvis fylla ett syfte. Reservat används för att skydda olika typer av natur, från små växtlokaler till vidsträckta fjällområden. Enligt finns fem giltiga skäl att bilda naturreservat, nämligen för att bevara den biologiska mångfalden, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer, sörja för människors behov av friluftsliv samt skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. Bildandet av naturreservat är ett beslut där markägaren tyvärr ofta inte har någon möjlighet att påverka och bildande av naturreservat mot markägarens vilja är en allvarlig inskränkning av äganderätten. Lagen innebär att rättsövergrepp kan komma att inträffa när staten hävdar att det allmännas intressen tar över den enskildes rätt att bruka sin egen mark. Staten kan med hjälp av lagen ta ifrån markägaren nyttjanderätt till sin egen skog och mark skog och mark som kan vara en viktig del i markägarens försörjning och som kan ha funnits i familjens ägo i generationer. Vård av natur och den biologiska mångfalden borde dock inte stå inte i strid med enskilt markägande. Man ska inte heller glömma att det för markägaren är en investering att bruka naturen på ett ansvarsfullt sätt då det genererar en ekonomisk vinst. De flesta markägare har dessutom utöver sitt ekonomiska intresse ett intresse och ett engagemang i naturen. Införandet av så kallade naturvårdsavtal är ett välkommet steg mot en naturvårdspolitik som förenar naturskydd och markägares intressen. Eftersom dessa dock endast inbegriper en reglering mellan berörda parter, ges det fortfarande ett stort utrymme att bilda naturreservat i de fall då man anser att denna reglering är otillräcklig. Man borde därför beakta möjligheten att ersätta naturreservaten med andra former av förvaltning där det även är möjligt att införa restriktioner som är mer långtgående.
mot · GY02MJ259 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de produkter som säljs i ska ha en obligatorisk anvisning på förpackningen om hur de ska sorteras och återvinnas. De flesta svenskar känner väl till de symboler som många producenter har tryckt på etiketter och förpackningar för sortering och återvinning, vilket är till stor hjälp särskilt vad gäller produkter som är i gränslandet för vilket slags material och återvinning det handlar om. Tyvärr säljs det alltför många produkter utan att symboler eller text finns på vare sig produkten eller förpackningen, hur den ska sorteras och återvinnas. Särskilt kan nämnas butiker med livsmedel eller andra dagligvaror som är importerade. I 15 kap. 4 § anges, att den är producent som yrkesmässigt tillverkar, för in till eller säljer en vara eller en förpackning (varuproducent) eller den som i sin yrkesmässiga verksamhet frambringar avfall som kräver särskilda åtgärder av renhållnings- eller miljöskäl (avfallsproducent). Jag anser att en obligatorisk text eller symbolmärkning är ett led i arbetet för att nå de av uppsatta miljömålen, med ökad återvinning av allt slags avfall.
mot · GY02MJ260 · 2010-10-25 00:00:00 — Tremetersregel för kustnära fiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tremetersregel för kustnära fiske. Det svenska kustfisket har en stark tradition för boende längs våra kuster och större insjöar. Möjligheten för kustbefolkningen att husbehovsfiska har funnits och är ett viktigt inslag för att upprätthålla en levande kustbygd. minskar antalet husbehovsfiskare som garnfiskar i skärgården. har ensidigt vidtagit åtgärder för kustfisket i riktat mot nätfiske av framförallt sik, där även öring bedöms kunna utgöra bifångst. Förbudet mot att lägga nät för sikfiske på grundare vatten än har inneburit att denna typ av fiske i princip har förbjudits eftersom fisken under lektid söker sig mot grundare vatten för äggläggning. Möjligheten att fånga sik på djupare vatten är mycket begränsad. Eftersom sik är den mest betydelsefulla husbehovsfisken i har beslut att kraftigt inskränka fiskemöjligheterna därmed starkt begränsat möjligheterna för kustbefolkningens husbehovsfiske. pekar bedömningar på att öringstammen de facto ökar i . Huvuddelen av öringfångsten görs via handredskap. Fritidsfiskarna som fiskar med nät är inte det stora hotet för öringstammen vare sig i eller i andra svenska fiskevatten. Dock är den kustbefolkning som fiskar sik, och i förekommande fall öring, beroende av dessa fångster på ett helt annat sätt än sportfiskare som inte har samma anknytning till den miljö där de verkar. Den ensidiga åtgärden att under vissa tider förbjuda fiske på grundare vatten än drabbar därför lokalbefolkningen hårdare än turister och sportfiskare, varför tremetersregeln bör upphöra.
mot · GY02MJ261 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ytterligare minska strandskyddet runt och . De nya strandskyddsreglerna har skapat en ny möjlighet för många kommuner runt om i landet att ta vara på sina sjö- och vattenlägen för att bygga nya bostäder och på andra sätt utveckla strandområdena. Trots lättnader i strandskyddet och en större möjlighet för kommunerna att själva välja var och hur man vill utveckla sina strandområden är detta inte tillräckligt på vissa platser i . Våra större sjöar har fått ett mer omfattande strandskydd än andra sjöar och vattendrag. Reglerna om landsbygdutveckling ska enligt proposition 2008/09:119 inte kunna tillämpas fullt ut runt till exempel och . Detta är olyckligt då dessa ligger inne i landet och till stor del i avfolkningsområden där det finns ett stort behov av att kunna använda delar av strandområdena för att kunna utveckla attraktiva bostadsområden och för att kunna utveckla företagandet. Stora delar av områdena runt och är glesbygdskommuner. För att inte hindra människor och företag som vill verka och utvecklas i dessa områden bör regeringen överväga att låta reglerna om landsbygdsutveckling bli tillämpliga fullt ut även runt och .