ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N290 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småskalig energiproduktion och att underlätta för klusterbildning inom energisektorn. Miljön, energianvändningen, hållbarheten kommer att öka i betydelse framöver. I finns flera framgångsrika klusterorganisationer. I Region senaste klustermätning ingick The Paper Province, Compare, Stål & Verkstad och The Packaging Arena. Mätningen visar att fler och fler företag ser att initiativen leder till förstärkt konkurrenskraft och ökad försäljning. Vi står inför en stor omställning av energiförsörjningen och en del av lösningen på denna problematik ligger både i ny miljövänlig energiproduktion och i nya produkter med lägre energiförbrukning. Häri ser vi också framtida nya jobb. Klusterbildning kan vara ett viktigt redskap för att öka tillväxttakten inom energisektorn. Att också knyta företagen närmare högskolor och universitet kan ytterligare förbättra möjligheterna till nya innovationer och stärkt konkurrenskraft. Det finns flera sätt att tillverka energi, allt från solpaneler, wave-roller, vattenkraft och vindkraft. Solcellspaneler och vattenkraft i mindre skala är väl de som är direkt tillämpliga . Det kommer säkert att finnas mindre vindkraftverk för den som vill producera egen miljövänlig el. kommer mindre, billigare anläggningar och utvecklingen går snabbt. Det finns även försök med fjärrvärmepannor för bruk i egna hem, kooperativ, bostadsrättsföreningar med mera.För närvarande sätter svensk lagstiftning stopp för enskilda att producera sin egen el. I andra länder, till exempel , är det lagligt att producera egen el och leverera in överskottet i det lokala nätet. Överskottet kan sedan fås tillbaka vid behov, eller så får den som levererar elen betalt efter en fastställd prislista. Solcellspaneler ger mer energi än vad den enskilde har behov av. går det inte att ta tillvara på denna överskottsenergi Vi vill också påskynda utvecklingen för en kraftig expansion av biogasproduktionen. har räknats som ledande vad gäller rening av biogas för fordonskvalitet och vi ska behålla den tätpositionen. Det finns stort behov av prototypanläggningar och stöd till utveckling av småskaliga anläggningar. Behovet av distributionskanaler från en gårdsbaserad produktion, materialutveckling, standardisering och tekniska systemlösningar är stort. Det behövs också en intensifierad forskning och införandet av lokala .
mot · GY02N292 · 2010-10-19 00:00:00 — Utveckla den sociala ekonomin för nya jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av socialt företagande och den sociala ekonomin. Ett stort och viktigt uppdrag för oss Socialdemokrater är att utveckla en arbetsmarknad där alla får plats. I finns en bra tradition av att utveckla socialt företagande och kooperativa företag som en del av detta viktiga arbete. Men för att ytterliga kunna utveckla denna del av företagandet krävs en rad förändringar och förbättringar. Regeringen politik har inneburit att fler hamnat i långtidsarbetslöshet. Det saknas såväl strategi som kortsiktiga insatser för att skapa en arbetsmarknad för alla. Att utveckla social ekonomin är en viktig del av en önskad strategi såväl på kort som på lång sikt. Medborgarna har rätt att kräva alternativ i exempelvis äldreomsorg men det finns inget som talar för att dessa alternativ skall vara enbart vinstdrivande företag. En utveckling av den sociala ekonomin kan utgöra betydande mänskliga och materiella vinster utan att generera aktieägares vinster. Vi Värmländska Socialdemokrater beskriver här några av de viktigaste uppdragen för att en utveckling av denna del av företagandet i . Den generella kunskapen som kooperativt företagande och den social ekonomin måste höjas. Här har tillväxtverket en viktig roll. Även kreditväsendet i olika former måste ha kunskap om den kooperativa företagsidén så att företagsformen i sig aldrig utgör ett hinder för kapitalförsörjning. Lagen om offentlig upphandling bör ses över i syfte att stimulera små aktörer, brukar- och personalägda företag. I likhet med flera andra länder i , exempelvis och bör se över möjligheten att ha en särskild lagstiftning kring social företag. En särskild översyn bör göras av möjligheten att inrätta en särskild fond för kapitalförsörjning till Sociala arbetskooperativ. De kommuner som stöttar uppbyggnaden av sociala arbetskooperativ balanser inte sällan på gränsen till vad som är lagligt. Så kan det inte vara. Arbetsmarknadspolitiken måste spela en aktiv roll i skapandet av Sociala arbetskooperativ. Hur kan Arbetsförmedlingens starta eget bidrag för social arbetskooperativ se ut? Hu kan den långsiktiga samhällsinsatsen i lönedelen hos kooperatörerna se ut. Kooperatörers rätt beträffande arbetslöshetsförsäkringen är fortfarande en oklar fråga som regeringen måste klarlägga.
mot · GY02N293 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja . är av staten helägt bolag som sysslar med bemanning, coachning, organisationsutveckling och utbildning. Företaget är sunt och marknadsanpassat, har intäkter på 1005 miljoner och ett rörelseresultat på (2010). Det är ett företag som har utvecklat sin verksamhet och som på många sätt ligger i framkant i sin bransch. har dessutom sex dotterföretag som alla har olika inriktningar och fokus på olika delar. När det gäller både bemanning och utbildning konkurrerar på en öppen marknad med ett stort antal privata företag. Det faktum att ägs av staten ger företaget orättvisa fördelar på en konkurrensutsatt marknad. Det statliga ägandet innebär att konkurrensen på marknaden snedvrids. är ett framgånsgrikt och professionellt företag som har goda förutsättningar att klara sig på marknaden även utan det statliga ägandet. I själva verket har företaget allt att vinna på en försäljning. Det är inte rimligt att ägaren både formulerar spelreglerna för marknaden och deltar i spelet. En försäljning av till privata aktörer skulle skapa bättre förutsättningar för att fortsätta att utveckla företaget . Staten ska inte äga denna typ av företag, och regeringen bör påbörja en försäljning av företaget.
mot · GY02N294 · 2010-10-25 00:00:00 — Krav på samråd vid ärenden som rör samredovisning av elnätsavgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på samråd vid ärenden som rör samrådsredovining av elnätsavgifter. I dagens lagstiftning gällande elmarknaden ges automatiskt möjlighet för berörda kommuner att yttra sig över ansökningar från energiföretag om s.k. nätkoncession för ellinjesträckning. Men vid förändring av elnätsavgifter vid s.k. ärenden om samrådsredovisning finns inte samma automatik i lagstiftningen. Det finns i och för sig inget i lagstiftningen som hindrar från att hämta in yttrande från berörda kommuner och aktörer vid förändringar av elnätsavgifterna. Men finns det ingen skyldighet att hålla samråd för att inhämta synpunkter från berörda aktörer. Detta är olyckligt då förändringarna kan innebära stora ekonomiska konsekvenser för berörda kommuner och dess invånare och företagare. Reglerna om samredovisning i ellagen syftar till att utjämna elnätstarifferna för kunder i glest befolkade områden med höga överföringskostnader mot tarifferna för kunder i mer tätbegyggda områden där överföringskostnaderna är lägre. Det finns exempel på kommuner som ansökt om samråd till vid ärenden om samredovisning men som då fått svar från myndigheten att det inte finns någon skyldighet att hålla samråd vid dessa ärenden. Dagens förfarande innebär också en risk för att elnätsföretagen kan utnyttjar sin monopolställning för att slå vakt om uppenbart lönsamma elnätspriser ur egen synvinkel eftersom inte bjuder in till samråd. Myndighetsbeslut som kan innebära stora ekonomiska konsekvenser bör i likhet med frågor om tekniska förändringar föregås av inhämtande av synpunkter från berörd kommun. Ellagen bör därför kompletteras så att det även blir ett krav på samråd vid ärenden som rör samredovisning av elnätsavgifter.
mot · GY02N295 · 2010-10-14 00:00:00 — Insamling av uppgifter från företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över myndigheters insamling av uppgifter från företag. En företagare måste ha kontakt med upp till 90 olika myndigheter. Många av dessa myndigheter efterfrågar olika uppgifter från näringsidkarna. Alltför ofta är det samma uppgifter som efterfrågas av flera olika myndigheter. Insamlandet av statistikuppgifter och andra myndighetskontakter måste samordnas betydligt bättre . Detta är av oerhört stor vikt om vi ska skapa ett bättre företagsklimat, men det kan också minska kostnaderna för myndigheternas egna verksamhet.
mot · GY02N296 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur kärnkraftverkens spillvatten bättre skulle kunna utnyttjas som energiresurs. Kärnkraften är och kommer att vara en viktig del av den svenska energiförsörjningen. finns en ofta outnyttjad energiresurs i form av kärnkraftverkens spillvatten. Detta varma vatten skulle kunna utnyttjas för fjärrvärme, eller omvandlas till annan form av energi i stället för att bara släppas ut i havet. I när alla talar om energieffektivisering är detta en självklar möjlighet som borde belysas närmare.
mot · GY02N297 · 2010-10-20 00:00:00 — Frihandelsstrategi för digital tjänstedistribution på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att upprätta en strategi för frihandel avseende digital distribution av tjänster över Internet. Vår förmåga att tillvarata det digitala samhällets möjligheter är avgörande för framtidens jobb och företagande. Internet beskrivs ofta som den perfekta handelsplatsen: alltid öppet och ofta gränslöst. Värdet av Internet växer snabbt och exponentiellt i takt med att allt fler människor, allt fler funktioner och innovationer kopplas upp och ihop med nätet. ligger väl positionerat, och flera svenska företag och innovationer växer snabbt på en marknad som är både digitaliserad och globaliserad. som vi ser en ökande ekonomisk tillväxt i handeln över Internet ser vi också växande inslag av censur på Internet. Vi kan inte utesluta att bakom Internetblockeringar döljer sig intressen som syftar till att gynna inhemska aktörer inom Internet och telefoni så kallad onlineprotektionism. När blockerar tillgången till Skype stärks den inhemska IP-telefonin i . När blockerar åtkomsten till Facebook stängs en allt viktigare annonseringskanal. Detsamma gäller också vid andra blockeringar av populära sökmotorer. Allt detta begränsar tillträdet till det som snart är världens största onlinemarknad. Att värna öppenhet på Internet är ett svenskt handelsintresse. Därför är det viktigt att bekämpa censureringar, blockeringar och så kallad onlineprotektionism. Det ger förutsättningar att vara en attraktiv hamn i den växande Internetekonomin. Öppna informations- och distributionskanaler över Internet är ett viktigt och växande svenskt handelsintresse. Vi måste öppna för större möjligheter för de nya företagen att växa snabbt och nyttja både digitaliseringens och globaliseringens möjligheter. Handelshinder och nationella gränser riskerar bli växande problem för svenska Internetföretag. Regelverk för digitaliserad och gränsöverskridande handel återspeglar fortfarande en marknad bestående av fysiska produkter på fysiska platser. En nättjänst köpt i fungerar inte alltid i andra länder. Det är sällan tekniken som är hindret. Det är oftast nationella upphovsrättsregler, skatteregler eller byråkrati som sätter käppar i hjulen. För svenska Internetföretag är detta ett reellt hinder. Därför har världens största och mest framgångsrika Internetföretag uppstått i och inte i . Vi måste se det digitala samhällets möjligheter och att svenska företag har goda möjligheter i den växande Internetekonomin. Det är därför viktigt att driva på ett nytt regelverk som är anpassat till det digitala samhället. Som ett led i detta borde regeringen överväga en strategi för frihandel avseende digital distribution av tjänster över Internet.
mot · GY02N298 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur användandet av syntetiska drivmedel framställda av fackelgas kan främjas. Runt om i världen facklas det stora mängder gas, vilket är ett stort miljöproblem. Det rör sig sammanlagt om storleksordningen . I energi motsvarar det drygt 800 gånger årliga förbrukning av motorbensin. Tillgången till gas kommer alltid att finnas så länge det borras efter olja. Om gasen som hämtas upp kunde förtätas till syntetiskt bränsle istället för att facklas, skulle detta innebära att mindre olja behöver pumpas upp för att täcka bränslebehovet. Effektivare utvinning innebär också minskade utsläpp av växthusgaser. När energi sparas och slöseri med energi kan minska, sker en minskning koldioxidutsläppen. Att transportera gas långa sträckor med hjälp av pipelines är ofta olönsamt och ger i sig upphov till nya utsläpp av koldioxid. Däremot kan mindre nät byggas mellan borrhålen, där man kan samla in gasen för omvandling till syntetiska drivmedel. Drivmedlet kan därefter transporteras vidare på ett enklare och mer energisnålt sätt. Enligt nuvarande regelverk beskattas denna typ av drivmedel med villkor som gör det olönsamt att sälja drivmedlet. Detta leder i sin tur till att det blir olönsamt att bygga anläggningar som tar rätt på fackelgasen. Man fortsätter alltså att fackla gas som istället skulle kunna förtätas till miljövänligt drivmedel. På lång sikt måste världen och självklart bryta beroendet av fossila bränslen, som det på kort sikt är av största vikt att vi använder de fossila bränslena så optimalt och miljövänligt som möjligt. Det är därför ansvarsfullt att se över hur en effektivare användning av de gaser som facklas skulle kunna främjas. I detta ingår även att se över de skatteregler som omgärdar denna typ av drivmedel samt hur kan verka i internationella sammanhang för att främja alternativ till fackling.
mot · GY02N299 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraftens betydelse för svensk energiproduktion. I finns fyra kärnkraftsreaktorer i drift. Erfarenheterna av är goda och det finns anledning att även fortsätta satsa på svensk kärnkraft. Att alliansregeringen öppnar för att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer är mycket välkommet och en stor seger för svensk konkurrenskraft. För svenska företags konkurrenskraft och för svensk basindustri som sysselsätter upp till 300000 människor är tillgången till en stabil och trygg energiförsörjning direkt avgörande. är det viktigt att alltid våga lyfta blicken bortom det omedelbara och redan nu möjliggöra framtidens energimarknad i . står kärnkraften för nästan hälften av energibehov, och för att kunna möta framtidens allt större energibehov bör det därför ske en ansvarsfull utveckling av kärnkraften. Lösningen måste också vara kostnadseffektiv utan att belasta skattebetalarna. Det är viktigt att inte statliga stöd eller subventioner påräknas för detta. Om intresset finns skulle kunna bli ett föregångsland i och världen med konkurrenskraftig och säker tillgång till klimatsmart energiproduktion. har stora möjligheter att nå ett överskott av klimatvänlig el för export, vilket skulle minska koldioxidutsläppen i . Det är ofrånkomligt att kärnkraften kommer att vara en stark, viktig och realistisk grundpelare under en överskådlig framtid. Ett fortsatt lagande och lappande av alla åldrande befintliga reaktorer kommer att orsaka allt större problem . Fler driftstopp riskerar att leda till lägre effektivitet, högre elkostnader och sämre säkerhet. En bättre lösning vore istället att energibolagen börjar ersätta gamla kärnkraftsreaktorer med nya. Svenska industriföretag arbetar hårt med energieffektivisering och minskad elkonsumtion, men det är ohållbart att tro att det går att spara sig ur växande elbehov. Eftersom nu beslutat att befintliga reaktorer kan ersättas med nya, bör frågan om en fortsatt långsiktig strategi för klimatvänlig och ekonomiskt hållbar energiproduktion ses över. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraftens betydelse för svensk energiförsörjning.
mot · GY02N300 · 2010-10-21 00:00:00 — Statlig förvaltning i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. Under senaste mandatperioden har det genomförts en rad omorganisationer inom statlig förvaltning. Nästan uteslutande har en sådan omorganisation lett till att statlig verksamhet har försvunnit från mindre orter och koncentrationer på stora regionala centrum. Detta har varit det enda alternativet. Känslan är att det ageras utifrån stuprörstänkandet. Det finns ingen regionalpolitik som ser till att hela får vara med! På de mindre orterna är den statliga verksamheten inte bara arbetsgivare med ett antal arbetstillfällen utan ofta en kund för den lokala näringen. Förlusten av statlig verksamhet på de mindre orterna underminerar utvecklingsmöjligheter för de små företagarna som har dessa myndigheter som kunder. Den svåra situationen som mindre orter drabbas av, både arbetstillfällen som försvinner och försvagat kundunderlag för små företagare i kommunen, kan kompletteras med att driften för den statliga verksamheten blir dyrare på en större ort. Detta utan att man tillför någon kompetensförbättring för verksamheten. Regionalpolitiska aspekter borde tas i beaktande vid omorganisationer av statlig förvaltning.
mot · GY02N301 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis IT-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi skall bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas.
mot · GY02N303 · 2010-10-19 00:00:00 — En politik för små och medelstora företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på fler jobb i små och medelstora företag. behöver fler och bättre jobb. Tyvärr har jobb försvunnit från den offentliga sektorn under den förra mandatperioden. Kommuner och landsting behöver därför ökade resurser för att säkra fler händer inom vård, skola och omsorg. Vi behöver också säkerställa att vi får fler jobb inom det privata näringslivet. ska vara en ledande industrination med en kunskapsintensiv tjänstesektor. För att klara den tuffa internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. Det behövs därför mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för små och medelstora företag. Vi behöver innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor. Ett forskningsavdrag skulle också vara betydelsefullt för framtida konkurrenskraft. Åtgärder behöver också genomföras som förenklar företagarnas vardag såsom exempelvis en Onestop tillståndsportal och en förbättring av företagens möjligheter att själva välja karenstid i sjukförsäkringen. Tillgången på riskkapital behöver förbättras genom att inrätta en riskkapitalfond. Härtill behöver det också investeras i välfungerande kommunikationer. Ytterligare en viktig åtgärd är att sänka socialavgifterna för småföretag så att det blir billigare att anställa.
mot · GY02N304 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar. elsystem är byggt och inriktat på storskaliga producenter av vattenkraft och kärnkraft. I har det varit omöjligt för ett hushåll som skaffat egen vindsnurra eller solceller att koppla in dem på elnätet och få betalt för överskottselen. Alla svenska elnätbolag har dessutom haft krav på sig om timvis mätning, vilket i praktiken satt stopp för de minsta anläggningarna, då mätavgiften kostat mycket mer än vad de producerat el för. förespråkar lagar som tvingar elnätbolagen att ta emot även små anläggningars el och ge ett högre elpris för förnybar el genom så kallade feed-in tariffs, så att hushåll kan få betalt för den del av sin elproduktion som de inte själva gör av med. I och har man lyckats med att tillföra småskalig förnybar el till nätet. Där kan varje medborgare bli elproducent och elnätbolagen är tvingade att ta emot deras elektricitet och betala fasta priser för den. I har man därmed fått en ny framgångsrik industrisektor med produktion av vind- och solcellsanläggningar. Där räknar man med att 130 000 arbetstillfällen kommit till enbart tack vare ellagstiftningen. är det att regeringen ser över vår ellagstiftning för att uppmuntra små anläggningar.