ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A217 · 2010-10-18 00:00:00 — Förstärkt forskning om och tillsynen av arbetsmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att öka arbetsmiljöarbetet. Alla människor ska ha rätt till en arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling och som gör det möjligt att avsluta ett långt yrkesverksamt liv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. Förhållandena på våra arbetsplatser är en viktig orsak till att människor slås ut . Regeringens minskning av resurser till och nedläggning av har haft förödande konsekvenser på människors arbetsmiljö. var en av främsta forskningsinstitut på arbetsmiljöområdet med en bred samlad kunskap om de faror som finns i arbetslivet. Nedläggningen av skedde utan att det fanns en analys över konsekvenserna. Tillsammans med kraftiga anslagsminskningar till har det lett till försämringar. För har det inneburit 1 400 färre inspektioner. Antalet människor som dör till följd av olyckor på sina arbetsplatser är fortfarande väldigt höga. Nästan kan vi ta del i medier om tragiska arbetsplatsolyckor som drastiskt förändrar förutsättningarna i livet. Många olyckor leder också till dödsfall. Om vi ska klara av att minska arbetsplatsolyckorna och olyckor som leder till dödsfall måste vi investera i ett brett förebyggande arbete, ökad forskning och fler kontroller. Vi behöver fler utbildade skyddsombud och ett arbetsmiljöverk som har resurser och muskler att göra insatser. Vi anser också att det behövs en bättre samlad bild över forskningen på området. Därför bör forskningen samlas på en av institutionerna eller kopplas till en samlad myndighet.
mot · GY02A218 · 2010-10-18 00:00:00 — Arbetsgivarintyg från företag som upphört tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarintyg. utförsäkrades 12000 personer från . Dessa personer slussades över till Arbetsförmedlingen och a-kassa. Den jobbsökande, som ibland varit sjukskriven , behöver visa upp arbetsgivarintyg från en eller flera arbetsplatser för att prövas för att få ersättning från a-kassan. Det är intyg som ska redogöra för hur många timmar den anställde arbetat innan sjukskrivningen inleddes. När sjukdomen slår till eller om olyckan är framme är det få som tänker på att begära ett sådant intyg från sin arbetsgivare, utan man koncentrerar sig i stället på att bli frisk . Detta kan ställa till stora problem om företaget har försvunnit, flyttat eller gått i konkurs eftersom det är den enskildes skyldighet att få fram arbetsgivarintyget. Om antalet arbetade timmar ska beräknas på så kallad schablonbasis återstår frågan hur detta ska beräknas och vem som ska intyga att det stämmer. Därför vill vi att regeringen ser över regelverket med arbetsgivarintyget så att det blir enklare och mer tydligt vad som gäller så att den enskilde inte drabbas.
mot · GY02A219 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att villkoren för den regionala skyddsombudsverksamheten bör ses över. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet är en central del i kampen mot sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna. Inriktningen på arbetsmiljöområdet måste vara ett arbetsliv där människor inte slås ut eller drabbas av skador eller ohälsa till följd av arbetet. Det skall vara möjligt för människor att så långt möjligt orka arbeta tills de går i ålderspension. har sjukskrivningstal och förtidspensioneringar blivit alltför höga. För den enskilde som drabbas av ohälsa får det naturligtvis stora personliga effekter. Men ohälsofrågan är också en stor börda för samhället i form av höga kostnader och bortfall av arbetskraft. I många fall kan ohälsan kopplas till arbetsplatsen och den arbetsmiljö som många anställda har. I det sammanhanget går det inte att bortse från sambandet mellan sjukskrivningar och arbetsplatsen. Arbetsmiljöarbetet har inte utvecklats i positiv riktning , snarare är det tvärtom. Utbildningen av skyddsombud har minskat. Andelen som omfattas av företagshälsovård är lägre än . Den regionala skyddsombudsverksamheten vid mindre företag har fått mindre resurser. Mycket av arbetet med att få ett friskare arbetsliv handlar om ökade kunskaper och att åtgärder för att förebygga skador sätts in i ett tidigt skede. På större arbetsplatser måste det till fungerande samarbete, utbildning och att arbetsgivarna tar sitt ansvar för ett friskare arbetsliv. På mindre arbetsplatser är de regionala skyddsombudens insatser av avgörande betydelse. Många branscher kännetecknas av många små arbetsplatser. I de branscherna är de regionala skyddsombuden avgörande för fruktbart arbete för arbetsmiljön och de anställdas hälsa. Vi anser att den regionala skyddsombudsverksamheten bör utvecklas.
mot · GY02A220 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till a-kasseersättning vid trefjärdedels sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Det är för många mycket viktigt att ha den möjligheten till fortsatt arbete med den stora sociala betydelse som det har. För personer som beviljats trefjärdedels sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. De har svårt att hitta anställningar på och det är speciellt då de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med Arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Den regel som infördes är att de har rätt att få ett arbete på . Det här fungerar inte för de flesta då anställer några få personer och när inte längre finns på många orter. Det kan inte vara så att personer med en liten restarbetsförmåga tvingas att pendla långa sträckor. Om vi verkligen menar något med att tillvarata restarbetsförmågan hos alla människor behöver reglerna för dem som har trefjärdedels sjukersättning ses över i a-kassans regler.
mot · GY02A221 · 2010-10-18 00:00:00 — Sjuka och lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om anställningsskydd när det gäller sjukskrivna. Vi har fått ett allt hårdare klimat i dagens arbetsliv. Alltför många personer som har en begränsad arbetsförmåga kläms ut i öppen arbetslöshet. Förloppet för den enskilde startar ofta med en kort tids sjukdom. De rehabiliterande insatserna sätts inte in, ingen bryr sig. Med den sjukdomsbild som finns kommer återkommande korta sjukfall och begynnande svårigheter att klara de vanliga arbetsuppgifterna utan att någon på arbetsplatsen gör något för att hjälpa den person som har problem. Det utanförskap som den sjuke upplever blir allt tydligare och personen mår allt sämre. Det hela utmynnar i en längre sjukskrivning. förklarar arbetsgivaren att det inte finns något arbete hos honom för den sjukskrivne utan arbetsgivaren har för avsikt att säga upp personen av personliga skäl. Vid de efterföljande förhandlingarna driver arbetsgivaren sin ståndpunkt och personen sägs upp enligt 33 § i lagen om anställningsskydd. Vi anser att det är ett alltför vanligt händelseförlopp för många människor som fortfarande har en restarbetsförmåga. Vi anser att 33 § i lagen om anställningsskydd bör ses över.
mot · GY02A223 · 2010-10-20 00:00:00 — Ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö. rånas ett stort antal butiker i , vilket utsätter butikspersonalen för psykiskt och ofta också fysiskt våld på sin arbetsplats. Rånen innebär ett trauma för de utsatta, och de ofta förekommande rånen leder också till en utbredd rädsla för att utsättas för våld och hot i sitt arbete. Denna oro delar butikspersonalen med flera andra yrkesgrupper. Det är en utbredd stressfaktor och därmed ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Antalet butiksrån fortsätter att öka och förekomsten av skjutvapen i samband med rån ökar kraftigt. Ensamarbete är nyckelfrågan i sammanhanget, då två tredjedelar av butiksrånen riktas mot ensambemannade butiker. Störst är rånrisken i storstadsregionerna och vid stängningsdags. Rån, hot och våldssituationer är ett allvarligt psykosocialt arbetsmiljöproblem, men de hamnar ofta i skymundan av frågor som rör fysisk arbetsmiljö. Detta är ett problem också ur jämställdhetssynpunkt. De psykosociala arbetsmiljöproblemen förekommer vanligen inom kvinnodominerade branscher såsom handeln, restaurangnäringen och inom vården och omsorgen, vilka innebär möten med tredje part, kunder och patienter. Parterna på arbetsmarknaden har ett stort ansvar för det förebyggande arbetet. Därför har och tillsammans med polisen utarbetat ett program för att förebygga butiksrån. Men också arbetsmiljölagstiftningen och föreskrifter är av stor vikt för att förebygga butiksrån. För att skyddsombudet ska få genomslag för sina krav behövs skarpare skrivningar om arbetsgivaransvaret i föreskrifter. är arbetsgivaren skyldig att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Denna skyldighet omfattar också den särskilda risk som ensamarbete kan innebära. Föreskrifter uttrycker tydligt att arbetsuppgifter som innebär en påtaglig risk för våld eller hot om våld inte får utföras som ensamarbete. Andra föreskrifter gäller ensamarbete, men inskränker det vid påtaglig risk och stark psykisk påfrestning. I stället borde vikten av att beslut om ensamarbete måste föregås av en ordentlig riskbedömning betonas. Dessutom borde arbetsgivaren åläggas att precisera hur ensamarbete ska organiseras, rutiner för stöd och hjälp, kompetens hos arbetsledning osv. Arbetslivet har på många sätt förändrats sedan föreskrifter om ensamarbete, våld och hot i arbetsmiljön samt systematiskt arbetsmiljöarbete författades. Inom handeln handlar det om sena öppettider, lägen med låga hyreskostnader och slimmad personalstyrka. Till detta ska också fogas stöldbegärliga tjänster och varor som förts in i butikerna. Därför måste arbetsgivare se även till dessa faktorer inför ett beslut om att tillämpa ensamarbete, till exempel butikens placering, närområdets karaktär, närhet till polis och väktare. bör ges i uppdrag att se över föreskrifterna om ensamarbete. I denna översyn bör särskilt övervägas hur föreskrifterna kan skärpas i syfte att tydliggöra arbetsgivarnas ansvar och skyldigheter när det gäller att i största möjliga mån eliminera risker vid ensamarbete.
mot · GY02A224 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsersättningen och arbetsmarknadspolitiken. Den borgerliga regeringen har genomfört kraftiga försämringar av a-kassan. Att bli arbetslös drabbar den enskilde hårt. Vid en längre arbetslöshet blir ekonomin i många fall en stor börda för den enskilde och familjen. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. Ersättningen är en trygghet för den som inte har ett fast arbete utan tvingas gå emellan olika timanställningar och projekt samt dessemellan uppbär ersättning från a-kassan. Arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetskassan måste inriktas på att stötta den arbetssökande till ett nytt jobb och en egen försörjning. Konsekvenserna av det minskade taket i arbetslöshetsförsäkringen måste ses över. Målsättningen bör vara att höja taket i ersättningen så att fler kan få ersättning av tidigare inkomst. Den borgerliga regeringen har också gjort om regelverket kring a-kassan. Det har blivit svårare att räkna in fackliga och politiska uppdrag i det arbetsvillkor som ligger till grund för beräkningen av arbetslöshetsersättningen. Är man arbetslös och får arbetslöshetsersättning förlorar man ekonomiskt på att ta sig an ett politiskt uppdrag om man deltidsstämplar. Det finns goda skäl för de skillnader som formellt finns mellan arvode och lön, motiv som bör lyftas fram och försvaras. Ett förtroendeuppdrag är inte i alla hänseenden att likställa med ett arbete. Tillämpningen av gällande regelverk bidrar till att arbetslösa inte kan ta sig an politiska uppdrag. Reglerna för beräkning av a-kassegrundande arbetstid behöver se över.
mot · GY02A225 · 2010-10-20 00:00:00 — Ekonomiskt skydd vid arbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett ekonomiskt skydd vid omställning från arbetslöshet. Argumenten för genomförda förändringar i arbetslöshetsförsäkringen har varit att lägre akasseersättningar och högre avgifter skulle ge fler jobb. har vi facit. En halv miljon löntagare står utan försäkring och många fler utan arbete. Arbetslösheten inom vissa branscher är den högsta sedan krisåren , och vi tvingas konstatera att i ett läge när arbetslöshetsförsäkringen behövs mer än någonsin har den gjorts sämre och dyrare. Vi behöver en arbetslöshetsförsäkring som ger ett faktiskt reellt inkomstskydd vid arbetslöshet. En rättvis och solidarisk arbetslöshetsförsäkring är det viktigaste för att människor ska kunna känna trygghet i förändring. För det krävs att de allra flesta får av sin tidigare inkomst under hela ersättningsperioden. Det krävs också att avgiften till a-kassan blir så låg så att alla som vill kan vara med. Att varje akassa ska bära kostnaden för arbetslösheten är också både orimligt och felaktigt. Förhoppningen från regeringens sida var minskade lönekrav från arbetstagarna. Istället har cirka en halv miljon löntagare tvingats välja bort sin arbetslöshetsförsäkring därför att kostnaden är för hög. Man kan också konstatera att uttrycket hungriga vargar jagar bäst inte har något med verkligheten att göra. Hög ersättning leder inte till att arbetslösa undviker att ta jobb och sämre ersättningsvillkor ökar inte arbetsviljan. Det enda som sker är att fler låglönejobb skapas. Försämringarna av a-kassan har inte haft någon annan effekt än att kraftigt äventyra och minska människors ekonomiska trygghet. Dagens problem handlar inte om att arbetstagare eller arbetslösa saknar drivkrafter till arbete. För att framtidstro ska skapas måste verkliga åtgärder till. En av dessa är att det måste bli slut på försämringarna i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. Skadorna av förändringarna måste minimeras, som progressiva åtgärder krävs för att underlätta människors omställning i krisen.
mot · GY02A226 · 2010-10-20 00:00:00 — Sysselsättningsgraden för handikappade och äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bereda arbetshandikappade och äldre arbetstagare sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. Fler behövs i arbete för att vi ska kunna garantera en god välfärd även . De allra flesta människor kan och önskar arbeta; däremot har människor olika förutsättningar till det. Möjligheten till arbete ska finnas för alla medborgare i arbetsför ålder. Fysiska och psykiska sjukdomar utgör funktionshinder så länge som arbetslivet inte anpassas efter olika människors förutsättningar. Med tekniska hjälpmedel, ekonomiskt stöd och anpassade krav och arbetstider kan de allra flesta bidra till sin egen och andras försörjning. Arbetslivet kan inte bara reserveras för dem som kan bidra till produktionen till . Ansvaret för ett väl anpassat arbetsliv för alla vilar på oss alla. Staten och kommunerna kan tillsammans med arbetsmarknadens parter göra betydligt mer än . För att klara detta är den glömda lagen, främjandelagen, ett viktigt instrument. Därför är det angeläget att Arbetsförmedlingen tillämpar 813 §§ främjandelagen i syfte att bereda arbetshandikappade och äldre arbetstagare sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. i (S)
mot · GY02A227 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen måste ändras så att den inte straffar den som är arbetslös på deltid, utan uppmuntrar att arbeta så mycket som möjligt. Arbetslöshetsersättning ges till en deltidsarbetslös under sammanlagt som längst . Resterande ersättningsdagar i perioden får endast användas för veckor då personen inte utför eller deklarerar något arbete. Om den arbetslöse arbetar en av veckans dagar räknas resterande som deltidsarbetslöshet, som då dras av från de 75 tilldelade deltidsdagarna. Det räcker med att den arbetslöse arbetar för att resterande tid samma vecka ska avräknas från de . Den som är arbetssökande ska stå till arbetsmarknadens förfogande alla veckans dagar. Men ersättningssystemet kan få orimliga konsekvenser om den arbetssökande t.ex. har väntat på ett erbjudande hela veckan och till slut blir erbjuden att hoppa in eftermiddag. Att tacka nej är inte tillåtet och att tacka ja kan ju innebära att man står bättre till för kommande erbjudanden. Men det är den arbetslöse som får betala med fyra och en halv dag av sina för att klara den arbetsbrist som plötsligt har uppstått. Reglerna är enligt regeringen tänkta att pressa den arbetslöse till att söka ett heltidsarbete, men istället har de blivit till ett straff för den som inte hittar ett heltidsarbete på en allt trängre arbetsmarknad. När de är slut har många blivit arbetslösa på heltid för att kunna betala kostnaderna för mat och hyra. Reglerna måste ändras så att en sådan situation inte uppstår. Därför ska deltidsarbetslöshet räknas per dag och inte . Viljan att ta ett arbete måste uppmuntras och nya system utarbetas för att stimulera till fler heltidsarbeten. i (S)
mot · GY02A228 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. Företrädesrätten till återanställning enligt lagen om anställningsskydd är av stor vikt för att säkerställa rättsäkerhet och trygghet i anställningen. Den är ett viktigt instrument i skapandet av ett hållbart och mer jämlikt arbetsliv där diskriminering motverkas. Regeln som formuleras i lagens 25 § säger att arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där de tidigare varit sysselsatta, förutsatt att anställningen varat och att arbetstagaren har de rätta kvalifikationerna. Regeln omfattar också visstidsanställda som på grund av arbetsbrist inte har fått fortsatt anställning. Bakgrunden är arbetsgivarnas makt att definiera när arbetsbrist föreligger och därmed också deras makt att avgöra när grund för att säga upp anställda finns. Företrädesrätten till återanställning är därför ett viktigt verktyg mot oseriösa arbetsgivare som vill säga upp anställda enbart i syfte att byta ut människor. Den bidrar till att förhindra diskriminering och skapar dessutom grund för demokrati och yttrandefrihet på arbetsplatsen. Otrygga anställningar leder ofta till att människor tystnar och inte vågar kritisera eller diskutera arbetsplatsfrågor. i Arbetsdomstolen föranleder dock frågan om regeln håller på att urholkas. I domstolens dom nr 72/07 konstateras till exempel att arbetsgivaren i fråga inte kringgått regeln om företräde till återanställning trots att 13 anställda sagts upp för att kort efter uppsägningstidens slut ersättas av tre anställda via ett bemanningsföretag. Detta skedde alltså för återanställning. Samtliga tre hörde i detta fall till den grupp som blivit uppsagda, men två av dessa tre personer hade inte varit anställda för att kunna erhålla återanställning enligt 25 § i lagen om anställningsskydd om bolaget i stället för att hyra in arbetskraft hade visstidsanställt för den period det handlade om. Andra av de uppsagda hade alltså haft företrädesrätt till jobben. Arbetsdomstolen accepterar dock bolagets argument om anlitande av bemanningsföretag som en mer företagsekonomiskt riktig lösning vid tillfälliga arbetstoppar, och på så vis accepteras detta sätt att kringgå den viktiga regeln. Arbetsdomstolens utslag och hur arbetsgivarna tillämpar lagstiftningen gör det angeläget att se över och stärka lagen om företrädesrätt till återanställning. Detta bör ske så att anställningsskyddet bevaras och så att arbetsgivare inte kan säga upp personal för att ta in ersättare via bemanningsföretag för återanställning. i (S) i (S)
mot · GY02A229 · 2010-10-20 00:00:00 — Förbättrat skydd mot diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta krav mot diskriminering. 2009 ersattes jämställdhetslagen med en ny samlad diskrimineringslag, vilket har medfört att möjligheterna att arbeta mot diskriminering på grund av kön har minskat. I enlighet med jämställdhetslagen skulle en jämställdhetsplan göras hos företag med fler än tio anställda. Arbetsgivarna var skyldiga att göra en lönekartläggning för att komma tillrätta med omotiverade löneskillnader. Den nya diskrimineringslagen innebär att det räcker att göra en jämställdhetsplan och en lönekartläggning och endast för företag med fler än 25 anställda. Det innebär att ungefär en miljon arbetstagare, som arbetar på en arbetsplats med färre än 25 arbetstagare, inte får tillräckliga verktyg för att arbeta med jämställdhet. Ett aktivt arbete mot diskriminering riskerar med den nya lagen att bytas ut mot en skrivbordsprodukt . Jämställdhetspolitiken tar därmed stora kliv bakåt i utvecklingen. Därför bör en ändring ske i diskrimineringslagen så att man återinför kravet på en jämställdhetsplan och lönekartläggning för företag med fler än tio anställda . i (S)
mot · GY02A230 · 2010-10-20 00:00:00 — Undantagen i turordningsreglerna i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om LAS. Lagen om anställningsskydd gör det möjligt för en arbetsgivare i företag med upp till tio anställda att undanta två personer från turordningslistan. Med denna regel finns inga som helst möjligheter att förhandla eller överpröva efter att arbetsgivaren fattat sitt beslut. Många drabbas mycket hårt av arbetsgivarnas möjlighet till undantag, framför allt kvinnor och småbarnsföräldrar. Vad vi istället behöver är trygga anställningar där man vid arbetsbristsituationer inte har en sämre ställning på arbetsmarknaden därför att man exempelvis är förälder eller kvinna. Vad vi behöver är fler som vågar ta steget att skaffa barn och som vågar ta anställning i ett mindre företag utan att för den delen få en ökad otrygghet. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för mindre företag tas bort. i (S)