ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub231 · 2010-10-19 00:00:00 — Demokratisk skolning och elevinflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i stort liksom sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö som skolmiljö liksom arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att elever ges representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna ska, precis som fackliga representanter, ha rätt att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. I skolans läroplaner måste den praktiska demokratin få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och så att de förbereds för att själva kunna utöva inflytande.
mot · GY02Ub232 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek. I 5 § bibliotekslagen (SFS 1996:1596) anges: Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Skolbibliotekens roll för att utjämna olika förutsättningar mellan barn med olika social och etnisk bakgrund är viktig. Barn som talar ett annat språk än svenska hemma eller barn med få böcker hemma kan genom skolbiblioteken komma i kontakt med böcker och grundlägga sina läs- och studievanor och intresse för läsning för resten av livet. Bibliotekens betydelse för kunskapsinhämtandet i skolan är betydelsefull. Den internationella läsundersökningen Pirls 2006 framhåller brister hos de svenska skolbiblioteken som en viktig del till brister i svenska barns läskunnighet. Läsundersökningen visar dessutom att av de svenska eleverna går i en skola med en heltidsanställd bibliotekarie. I jämförelse med de andra nordiska länderna är det få svenska elever som går i skolor med skolbibliotek med mer än 500 böcker och tio tidskrifter. Svenska elever går sällan till något annat bibliotek än klassens eget, och svenska barn lånar färre böcker på skolbiblioteket än barnen i grannländerna. Skolbiblioteken har även stor betydelse för tillhandahållande av information och läsupplevelser via datorer, Internet och andra medier. Staten har ett ansvar för att följa upp att alla elevers tillgång till skolbibliotek verkligen uppfylls. Det är därför av stor vikt att skollagen och bibliotekslagen fungerar väl gentemot varandra och att tillgången på bibliotek ingår i inspektioner av kommunala och fristående skolor. Regeringen bör vara tydlig i detta gentemot såväl som Skolinspektionen och bevaka frågan vidare.
mot · GY02Ub233 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolan. Vårdnadsbidraget har inte blivit den succé som regeringen hoppades på. Ett av de argument som användes vid införandet av vårdnadsbidraget var att bidraget skulle ge föräldrarna mer tid tillsammans med sina barn. Vid utformningen av vårdnadsbidraget kom dock den aspekten inte alls i fokus. Tvärtom kan föräldrarna fortsätta arbeta heltid och anlita någon annan att ta hand om barnen. Fokus kom därmed att istället sättas på ett enda krav nämligen att föräldrarna inte får anlita förskolan. Den svenska förskolan är unik med sin pedagogiska verksamhet för barnen. Vi känner stor oro för att regeringen inte värdesätter det pedagogiska innehållet i förskolan. Vårdnadsbidraget urholkar resurserna till förskolan och därmed dess möjlighet att bibehålla och utveckla det pedagogiska innehållet. Förskolan är första steget i det livslånga lärandet. Det är särskilt viktigt att barn med invandrarbakgrund får möjlighet att delta i förskolans verksamhet för att få stöd i sin språkutveckling. Alla barn ska ha rätt till en bra omsorg, vilket det inte blir när förskolan urholkas till förmån för vårdnadsbidraget. I syfte att värna den svenska förskolans kvalitet vill vi se att resurserna fokuseras bättre och att det istället, bland annat, investeras dels i ytterligare utbildad förskolepersonal, dels i ökat antal anställda inom förskolan. Därför föreslår vi att vårdnadsbidraget avskaffas och att motsvarande resurser förs över till förskolan.
mot · GY02Ub234 · 2010-10-19 00:00:00 — Barns medicinering inom barnomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medicinering av barn i förskolan och på fritidshem. De flesta barn går i förskolan och på fritidshem; de tillbringar sin dag tillsammans med kamrater hos den personal som finns inom förskolan och fritidshemmet: förskollärare, barnskötare och annan personal. Det innebär att de har flera vuxna som de har kontakt med och som därmed har god kännedom om barnen och deras behov. Även barn med behov av medicinering för en sjukdom, exempelvis diabetes eller svår allergi, finns i förskolan. Deras behov ska tillgodoses inom förskolans verksamhet. Det finns barn som leker precis som andra barn på förskolan och fritidshemmet förutom att det kan vara en fara för dessa barns hälsa och liv om man inte kan ge dem deras medicin även . Att medicinera kan innebära att man behöver tabletter eller sprutor, och detta måste då skötas inom förskolans ram. Generellt sett har personal inom förskolan inte denna utbildning, utan när frågan kommer upp hanterar man den praktiskt från fall till fall. En jämförelse kan göras med personal inom äldreomsorgen. För att få ge de boende inom äldreomsorgen deras medicin har personalen fått delegation. All medicinhantering inom verksamhet ska knytas till en medicinskt ansvarig sjuksköterska. Endast denna person bör vara ansvarig för eventuella delegationer. Den ansvariga sjuksköterskan kan även vara den som ser över eventuella utbildningsinsatser för personalen inom förskolans verksamhet. Det finns en otydlighet i hur frågan om barns medicinering ska hanteras inom förskolans ram. Otydliga regler skapar oro och otrygghet för såväl personal som föräldrar. Det är viktigt att föräldrar, barn och personal vet att kunskapen finns i skolan och förskolan, det ger en grundtrygghet. Och om man har barn i skolåldern som precis har fått diagnosen diabetes eller en allergi är det viktigt att kunskapen redan finns i skolan när man själv som förälder behöver stöd. Jag anser att det behöver finnas tydligare riktlinjer för hur förskolan ska hantera barn som behöver medicin eller vid akuta besvär. Jag anser vidare att det krävs utbildningsinsatser för all personal inom förskolan vad gäller medicinering av barn inom förskolan.
mot · GY02Ub235 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte tagit gymnasieexamen eller inte läst vid högskola. Det finns olika anledningar till varför de inte har tagit en gymnasieexamen eller läst vid en högskola. Många börjar arbeta direkt efter medan andra avbryter sina gymnasiestudier. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets utveckling. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annat fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka.
mot · GY02Ub236 · 2010-10-18 00:00:00 — Rätten till undervisning i punktskrift tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan bör föras in i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skrivspråk. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Många gravt synskadade personer befinner sig just i den situationen. Personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är tydlig i sin skrivning när det gäller barns rätt till utbildning på ändamålsenligt språk, format och media, där teckenspråk och punktskrift nämns specifikt. I artikel 24 punkt 3 uttrycks att konventionsstaterna ska säkerställa att utbildning av personer, särskilt av barn, med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar akademisk och social utveckling. Barn i förskolan ska ha rätt att utveckla de färdigheter som krävs för att lära sig läsa och skriva punktskrift. Elever i förskoleklass och i , som är i behov av att läsa punktskrift, ska erbjudas undervisning i och på punktskrift. Eleverna ska även ha rätt att lära sig att använda tekniska hjälpmedel under skoltid. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning uttrycker att staterna måste anställa lärare, kunniga i teckenspråk och/eller punktskrift (artikel 24 punkt 4). Undervisning i och på punktskrift ska bedrivas av utbildade lärare. Rätten att lära sig punktskrift ska finnas för vuxna som förvärvar en synnedsättning och det ska ses som en utbildningsfråga och därmed ingå i skollagen. Den norska skollagen (LOV nr 61: Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa [opplæringslova]) slår fast rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan.
mot · GY02Ub238 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till punktskrift. Varje människa bör ha ett läs- och skrivspråk för att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsad. Tyvärr är detta vardag för många gravt synskadade personer. Möjligheten till att lära sig punktskrift är begränsad på grund av en oklar ansvarsfördelning inom samhället. Hälso- och sjukvården har genom syncentraler ansvaret för synskadades rehabilitering vilken omfattar många olika delar. De flesta syncentralerna kan ge en introduktion för att komma igång med punktskrift, men den mer omfattande undervisning och träning som behövs och som kan ta upp till att genomföra är inte möjlig genom syncentralernas försorg. Att skaffa sig ett nytt läs- och skrivspråk är knappast heller en hälso- och sjukvårdsfråga. Istället borde det vara en utbildningsfråga. Det finns inte någon lag som garanterar undervisning i punktskrift till en person som i vuxen ålder blivit synskadad. Det finns ingen självklar rätt och ingen självklar plats där man som synskadad kan få en längre sammanhängande undervisning med god kvalitet. Vi anser att personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Detta är ett mål att eftersträva eftersom ställer sig bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, där det bland annat klart framgår att man ska arbeta för att personer med synskador skall ha rätt att lära sig punktskrift. Som det ser ut uppfyller inte FN:s konvention vad beträffar rätten till att lära sig punktskrift. Förutsättningarna ser olika ut i landet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02Ub240 · 2010-10-13 00:00:00 — Engelska från årskurs 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att engelska bör införas som obligatoriskt ämne från årskurs 1. satsar mycket på kunskap. Det är bra. Det hävdas med all rätt att vår främsta framtidsutmaning ligger i att klara konkurrensen i den allt mer globaliserade världen. ska konkurrera med hög kompetens, inte med låga löner. Då gäller det att vi satsar på att återinrätta kunskapsskolan. Skolan och skolpolitiken lägger grunden för denna kompetensförsörjning, och en viktig komponent är språket. Ska stå sig väl i en globaliserad värld så måste svenska elever lära sig fler språk och dessutom bli duktigare på att tala dem. Ett av de språk som vi bör höja ambitionerna för är engelska. Vi behöver bättre bidra till att stärka elevernas och lärarnas kompetens i ämnet, och det mycket tidigare . En möjlighet finns att lära ut ämnet från första klass, men det är upp till varje huvudman om man vill göra det eller inte. Engelska bör därför införas som ett obligatoriskt ämne redan från årskurs 1. Med en större fokus på, och en tidigare start av, ämnet engelska bidrar vi till att elevernas kunskaper skriftligt som muntligt stärks . Det är en vinst för samhället som helhet, då vi står bättre rustade i den globala konkurrensen.
mot · GY02Ub241 · 2010-10-20 00:00:00 — Stärkt IT-kompetens för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt IT-kompetens för lärare. Modern teknik har på många skolor blivit en självklar och naturlig del av vardagen. Det handlar delvis om en större datortäthet och bättre utrustning, men lika mycket handlar det om förändrade attityder och ett nytt arbetssätt. En mobiltelefon kan om den används fel vara ett mycket störande inslag i klassrummet. Tack vare alliansregeringens reformer har lärare nu fått ökade befogenheter att faktiskt frånta störande föremål från elever, vilket är både viktigt och riktigt. Men en mobiltelefon kan rätt använd också vara ett pedagogiskt inslag i undervisningen. Faktum är att forskningen visar att modern teknik kan revolutionera undervisningen och dessutom för vissa elever göra att de lär sig mer än de annars skulle ha gjort. På vissa skolor har man till och med inlett samarbeten med universitet och högskolor för att ändra på attityderna och ta fram mer forskning och utveckla nya metoder som lärare kan använda i klassrummet. Problemet är att många lärare efterlyser mer av fortbildning i hur modern teknik kan användas i klassrummet. har till exempel visat att knappt var tredje lärare har en egen dator på jobbet och bara var fjärde lärare tycker att den egna skolans IT-kompetens är tillräcklig. Samma rapport visar att det är högst som lärare använder IT i undervisningen och att få datorer finns tillgängliga för eleverna. Delar av förklaringen handlar om låg datortäthet, avsaknad av eller brister i IT-utrustningen på de olika skolorna. Men lika mycket handlar om kunskapen att använda den utrustning som finns på rätt sätt och att utveckla metoder för att göra den moderna tekniken till en naturlig del av skolans värld. har genom regeringens lärarlyft genomfört den största fortbildningssatsningen för lärare i modern tid. I arbetet med att utveckla lärarfortbildningen bör regeringen överväga hur lärarnas IT-kompetens ska öka.
mot · GY02Ub242 · 2010-10-19 00:00:00 — Modern teknik i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om modern teknik i skolan. Svensk skola har genomgått den största förändringsprocess och reformering vi sett . Genom alliansregeringens tydliga fokus på kunskap och uppföljning har reformer genomförts från förskolan till forskningsutbildningen. Det handlar om allt ifrån en läsa-räkna-skriva-garanti för till ett nytt betygssystem och en helt ny gymnasieskola. Att modernisera och förbättra skolan är en förutsättning för att ska kunna hävda sin position som kunskapsnation och därför i förlängningen en förutsättning för hela vårt välstånd och vår välfärd. Konkurrensen mellan länder hårdnar och kraven på arbetsmarknaden blir större. I ett sådant samhälle blir det de länder som förstått hur omvärlden ser ut som kommer ut som vinnare. En viktig framtida utmaning för svensk skola handlar om hur vi använder den moderna tekniken. Det är ett arbete som bedrivs genom förändrade attityder, men som också kräver politiska visioner och beslut. Mobiltelefoner och datorer är ett naturligt inslag i nästan alla svenskars liv, oavsett om det handlar om arbete, fritid eller kultur. Däremot finns det på flera håll i skolans värld fortfarande ett motstånd och modern teknik beskrivs istället som ett hinder för verksamheten. Att förändra de här attityderna är nödvändigt, inte minst då forskning visar att modern teknik kan hjälpa elever att lära sig. Det finns exempel på hur elever med olika bokstavsdiagnoser tack vare datastödd undervisning kunnat nå bättre resultat. På samma sätt finns exempel på skolor där man uppmanar till att använda den moderna tekniken på nya sätt. En mobiltelefon kan förstås vara ett störande föremål i undervisningen, men dagens mobiltelefoner kan också användas som pedagogiska verktyg där elever fotograferar anteckningar på tavlan, spelar in och lyssnar på sitt franska uttal eller använder mobiltelefonens miniräknare på matematiklektionen. behöver därför en nationell strategi för modern teknik i skolan. Delar av detta handlar naturligtvis om datortäthet och kvalitet på skolans IT-utrustning. Men lika viktigt är att förändra attityder och därigenom revolutionera undervisningen och göra den roligare, intressantare och mer relevant för eleverna. Regeringen bör mot den bakgrunden överväga hur kan sätta ett högre mål för implementering av modern teknik i undervisningen.
mot · GY02Ub243 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tioårig grundskola. Sett ur ett internationellt perspektiv har svensk skola förhållandevis få lektioner. garanterar totalt 6665 lärarledda timmar, eller . Jämförs den siffran med övriga EU visar det sig att elever i får ungefär 180 färre undervisningstimmar än elever i andra europeiska länder. Att undervisningstimmarna är färre i är problematiskt på flera sätt. Om ska behålla och stärka sin position som en kunskapsnation måste skolan följa med i utvecklingen. Dessutom har vi under en lång rad år sett att måluppfyllelsen minskar och att halkar efter andra länder. En tioårig grundskola skulle på många sätt vara ett steg i rätt riktning. Genom mer undervisningstid kan måluppfyllelsen i öka och därigenom får fler elever möjlighet att nå kunskapsmålen. Det enklaste och kanske naturligaste sättet att göra tioårig handlar om att förskoleklassen blir obligatorisk. Förskoleklassen skapades för att möjliggöra en mjuk övergång mellan förskola och skola. Här möts förskolans pedagogiska former av lek, lärande och omsorg och tydligare kunskapsmål. går av alla sexåringar i antingen förskoleklass eller grundskola den har blivit ett naturligt steg in i skolan. Förskoleklassen har blivit en självklar del av skolväsendet och det saknas bärande argument för att den ska förbli en egen skolform. Obligatorisk förskoleklass i kombination med en ökad flexibilitet vid skolstarten skulle markera att alla barn i har rätt till en kvalitativ och genomtänkt pedagogik. Förslaget skulle innebära att skolplikten tidigareläggs med och gälla från det året barnet fyller . Tioårig grundskola skulle innebära längre undervisningstid och högre måluppfyllelse genom bättre förutsättningar för barn som inte kan förvänta sig hjälp hemifrån. Regeringen bör därför överväga på vilket sätt en tioårig grundskola kan införas.
mot · GY02Ub244 · 2010-10-15 00:00:00 — Samma villkor för alla skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn i och kontroll av skolor. Alla skolor som finansieras med skattemedel måste underställas god insyn i verksamheten. För våra barns bästa ska skollagen och förskolans läroplan följas av alla skolor i landet, och samma regler och kvalitetskrav ska ställas på alla skolor oavsett huvudman. I praktiken kan detta medföra ökade krav på insyn jämfört med för friskolornas huvudman, men syftet är att alla skolor ska verka på samma villkor. Kommuninvånarna måste ha rätt att veta hur deras skattemedel används för att kunna utöva inflytande och ställa både skolornas huvudmän och förtroendevalda till svars. Skolornas resultat ska utvärderas och för de skolor som inte uppfyller kvalitetskraven ska huvudmannen, kommunen eller friskolan, ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Handlingsplanen ska godkännas av inspektion. Det behöver även finnas stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Om en skola trots insatser inte kan visa på påtagliga förbättringar bör ha befogenheter att ingripa, och som en yttersta åtgärd ska skolor som inte fungerar kunna läggas ned. Vi vill också att kommunala skolor och fristående skolor kommer närmare varandra, och vi vill tydligt markera att alla skolor ska ingå i samma gemensamma skolväsende. Utvärderingssystem och tillsyn, såväl statlig som , ska följa samma regler och gälla alla skolor.
mot · GY02Ub245 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inrätta ett skolpolitiskt råd. Socialdemokraternas ambition är att skapa en långsiktig och blocköverskridande uppgörelse om betygssystemet i , betyg som ska användas för att följa upp hur väl eleven nått kunskapsmålen. Betygssystemet ska inte gradera och sortera eleverna inbördes, då sådana betyg inte leder till mer kunskap utan bara ger ökade klyftor och kväver lusten till lärande. I debatten om den framtida skolan finns det ingen brist på allmänt tyckande och diverse olika åsikter om hur skolan och lärandet bäst främjas. Vad det däremot råder brist på är dels pedagogisk forskning, dels framför allt utvärdering och uppföljning av densamma. Regeringen vinnlägger sig om att fatta sina beslut grundade på forskning och beprövad erfarenhet. Detta torde också gälla då man lägger förslag inom skolans område. En bred överenskommelse om betyg bör baseras på forskning, beprövad erfarenhet och professionens kunskap. Bara på så vis kan man uppnå en bred förankring bland lärare, skolledare, föräldrar och elever. I likhet med det finanspolitiska råd som finns, som prövar om regeringens finanspolitiska reformer ligger i linje med beprövad erfarenhet, bör regeringen utreda möjligheten att inrätta ett skolpolitiskt råd. Det får till uppgift att utvärdera regeringens reformer och skollagen inom skolpolitiken gentemot vetenskapen. Det är viktigt att skolpolitiken följs av en långsiktighet och kontinuitet och inte, som , byts ut varje mandatperiod, varför det är viktigt att det finns ett skolpolitiskt råd som i likhet med det prövar och utvärderar de reformer som sittande regering beslutar om.