ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ404 · 2010-10-25 00:00:00 — Märkning för varor producerade med bekämpningsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att märkning bör införas för varor producerade med bekämpningsmedel. En ny standard för produktion av soja har antagits av producenter, köpare och miljöorganisationer. Kraven ska bli hårdare för export till för soja som ska användas för produktion av djurfoder. Parakvat är ett bekämpningsmedel som är förbjudet inom EU men som används av andra länder vid produktion av soja. EU bör aktivt arbeta för att införa en reglering som förhindrar import av soja som är producerad med bekämpningsmedel som är förbjudna inom EU. Oavsett var produktionen sker drabbas människor och miljö negativt av farliga bekämpningsmedel. Endosulfan och parakvat är två av de allra värsta bekämpningsmedlen. Parakvat är det bekämpningsmedel som orsakar flest dödsfall. Att förbjuda användandet av farliga bekämpningsmedel är ett ställningstagande som vi alla borde kunna ställa oss bakom. Därför bör märkning införas för varor producerade med bekämpningsmedel som till exempel parakvat och endosulfan.
mot · GY02MJ405 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av statlig veterinär verksamhet. Vi är oroliga för de beslut som fattats om att konkurrensutsätta den statliga veterinära verksamheten i landet, både vad gäller jourverksamhet och smittskyddsberedskap. Långtgående åtgärder är beslutade som kan komma att slå sönder det som är en väl fungerande rikstäckande organisation av distriktsveterinärer. Den organisation vi har , med distriktsveterinärer i hela landet som bedriver både jourberedskap, fältverksamhet och smittskyddsberedskap, är en garanti för fortsatt god verksamhet på dessa områden. En sammanhållen organisation gör det enklare att snabbt gripa in vid till exempel utbrott av smittsamma djursjukdomar, något som vi ser kommer att öka . En statlig distriktsveterinärorganisation är garanten för ett gott djurskydd även i glesbygd. Att konkurrensutsätta den verksamheten är inget annat än ett ideologiskt ställningstagande. Det finns inga exempel som visar på att det skulle bli bättre tvärtom. I har, jämförelsevis, kostnaderna för jourberedskapen ökat efter omorganisering, och dessutom har stora brister i jourverksamheten förekommit. Vi anser det vara av högsta vikt med en statlig veterinär verksamhet i hela landet, för att människor som lever och verkar i glesbygd ska kunna känna sig trygga att det även där kommer att finnas veterinär jourverksamhet och smittskyddsberedskap. Vi vill därför att regeringen bromsar de eventuella upphandlingsförfaranden som är igångsatta. Per (S)
mot · GY02MJ406 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett återinförande av skogsröjningsbidraget. Den svenska skogen och skogsnäringen har en stor betydelse för svensk export och inte minst för svensk sysselsättning. Skogsvård och skogsröjning är eftersatt på många håll i landet. bedrevs stora skogsvårdsprogram där skogsröjning var ett viktigt inslag. Ungskogsröjning är ett av de effektivaste sätten att höja värdet på skogen. Skogsröjning är dessutom en arbetsintensiv sektor och med en relativt liten kapital- och utbildningsinsats skulle skogsröjning kunna bli en verksam åtgärd gentemot den höga ungdomsarbetslöshet som råder. Det finns därför all anledning att nu återinföra skogsröjningsbidraget.
mot · GY02MJ407 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör sköta sina reservat bättre för att minska utbredningen av granbarkborren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort anmälningsplikten för barkborrefällor. välstånd bygger till stor del på skogarna och skogsråvarorna. Vi måste göra allt vi kan för att bekämpa det som äventyrar skogsproduktionen. Ett stort problem är granbarkborren som vid gynnsamma förhållanden kan äventyra stora skogsvärden för skogsägaren och landet. Vi vet också att klimatförändringarna kommer att öka antalet stormskador och vi behöver höja beredskapen och möjligheterna att bekämpa dessa skadedjur. Många av våra avsatta reservat är yngelrum för en förökning av granbarkborren som sedan sprider sig till grannfastigheter och orsakar stora skador. Istället för att avsätta pengar till fler reservat vore det bättre att använda pengarna till att sköta de reservat som redan finns. Bättre bekämpning av granbarkborren behöver sättas in i reservaten och man måste kompensera skogsgrannar för uppkomna skador på grund av reservaten. En annan åtgärd är att ta bort tillståndskraven för granbarkborrefällor som ska anmälas till ; den som ska använda bekämpningsmedlen har redan tillstånd att använda preparatet och måste föra sprutjournal på detta. Detta tillstånd behövs alltså inte och skapar endast onödig byråkrati.
mot · GY02MJ408 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla reglerna för försäljning av vildsvinsprodukter. Den svenska vildsvinsstammen har, trots avskjutning, ökat kraftigt . Vildsvinsrelaterade skador innebär inte bara skador på natur och jordbruk utan också ett ökande antal trafikolyckor. Reglerna för att underlätta jakt av vildsvin har ändrats under den förra mandatperioden. Men fler åtgärder behövs. En sådan är att proceduren med att ta hand om vildsvinsköttet bör förenklas. är reglerna för hantering av vildsvinskött många och kräver mycket av jägaren. Det riskerar att vildsvinsjakt kan upplevas som komplicerat och att jägarna därmed avstår. Det måste därför bli enklare att hantera ett skjutet vildsvin och att sälja vildsvinsköttet. För viltkött gäller att det måste ha hanterats i så kallade vilthanteringsanläggningar, alltså av godkända slakterier för vilt. För vildsvin gäller dessutom undersökning av förekomst av trikiner. ska köttet undersökas av utbildade jägare som genomgått en särskild utbildning som har tagits fram av branschen och godkänts av . När viltet därefter levereras till vilthanteringsanläggningen ska det åtföljas av särskilda intyg. Då vildsvinskött kan ha trikiner ska det alltid undersökas i en vilthanteringsanläggning, förutom när köttet endast konsumeras i jägarens privata hushåll. Dock rekommenderar att prov tas och undersöks för förekomst av trikiner även i dessa fall. Jägare kan i vissa fall leverera viltkött direkt till konsumenter, butiker och restauranger utan att det har undersökts av veterinär. Det är något som dock inte gäller vildsvin. Detta bör förändras. I den redan existerande utbildningen för viltundersökning bör certifiering och utbildning av jägare för att kunna ta trikinprover och göra en kvalitetssäkrad bedömning ingå. Då skulle jägarna kunna leverera vildsvinskött direkt till konsumenter, butiker och restauranger med medföljande intyg att vildsvinsköttet genomgått provtagning för trikiner och en viltundersökning av utbildad jägare. För att minska de skador som vildsvin för med sig på skog, jordbruk och i trafiken måste det bli enklare och mer lönsamt för jägarna att sälja vildsvinskött. Dessutom är vildsvinskött närproducerat. Fler bör uppmuntras till att skjuta och äta vildsvin. Reglerna som omger proceduren för att sälja och konsumera vildsvinskött bör ses över.
mot · GY02MJ409 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera till en ökad produktion av närproducerade livsmedel. De gröna näringarna och satsning på närproducerade livsmedel skapar jobb på landsbygden, utvecklar svenskt jordbruk och är miljösmart. Det är därför av största vikt att denna utveckling påskyndas ytterligare. har goda förutsättningar för småskalig och närproducerad produktion, och att bli en exportör av livsmedel som sätter kvalitet och smak i centrum. För det första måste arbetet med regelförenklingar för företagen intensifieras. För det andra bör det strävas efter lika förhållanden i konkurrensen mellan svenska och europeiska bönder. Här finns en rad olika skatter som man bör göra en översyn av. För det tredje bör arbetet med att stimulera fler småskaliga slakterier fortsätta, även med långsiktiga satsningar. I detta sammanhang bör möjligheten att avskaffa flertalet övernitiska regler som styr hantering och produktion av livsmedel ses över. Det behövs mer förnuft och flexibilitet för att småskalig produktion ska kunna utvecklas. Slutligen bör den närproducerade livsmedelsproduktionen som besöksnäring inkludera både mat och dryck. Gårdsförsäljning av lokalt producerad alkohol är en naturlig del av landsbygden i resten av , och bör bli det även i . Möjligheterna att genom ovan nämnda förslag stimulera närproducerad livsmedelsproduktion i bör därför ses över.
mot · GY02MJ410 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt trygga fjälljaktsreformens fortbestånd samt att i anslutning till detta ompröva bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen så som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade . ändrade regeringen rennäringsförordningens 3 § på ett sätt som gjorde vår svenska fjällvärld till en jaktmark öppen för alla EU-medborgare. Därmed beslutade regeringen att på samma villkor ge såväl svenska som utländska jägare tillgång till småviltsjakten i den svenska fjällvärlden. Detta beslut innebär ett stort hot inte bara för den framtida jakten utan också för hela den svenska fjällvärlden. Av ogrundad rädsla för att EU skulle fördöma och bestraffa för vårt nationella regelverk när det gäller jakt och fiske på statens mark ovan odlingsgränsen avskaffades detta regelverk, som bland annat innebär att de förvaltande myndigheterna/länsstyrelserna i respektive län ges möjligheter att reglera jakten och, vid situationer med alltför hårt jakttryck, gynna de som faktiskt äger fjällen den i boende befolkningen. Detta regelverk har inte heller utestängt utländska jägare från jakt i vårt land. Men vi har kunnat reglera den när det gäller jakttider och krav på medföljande svenska jaktguider. Den möjligheten har tagits bort. I sammanhanget bör nämnas att beslutet att öppna upp fjällvärlden för alla EU-medborgare inte bara gäller fjälljakten utan också all övrig jakt där staten är ägare till marken (till exempel älgjakt, sjöfågelsjakt i kustområden med mera) samt fiske. Regeringens olyckliga beslut innebär ett hot mot en långsiktigt hållbar jakt ovan odlingsgränsen. Beslutet innebär också ett hot mot att uppfylla och nå det av beslutade miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Den svenska fjällvärlden är ett känsligt område med en unik fauna som måste värnas. Regeringen fattade ett förhastat beslut när man beslöt öppna upp fjälljakten för utländska medborgare. Ingen konsekvensanalys genomfördes före beslutet. Sedan beslutet fattades har anmälts till kommissionen för att landet har särregler som gynnar de i boende medborgarna gentemot andra EU-medborgare. argumenterade för sina regler i ett svar till kommissionen, och fick rätt. Beskedet har fått är att det är okej att ha särregler för jakt som gynnar de boende i . Inte heller detta föranledde dock vår borgerliga regering att riva upp sitt beslut. Erfarenheterna av den fjälljaktsreform som genomfördes är mycket positiva. Lokalbefolkningen och andra jaktintresserade i vårt land har till humana priser kunnat jaga på statens mark ovan odlingsgränsen och det har kunnat ske i samklang med både rennäringen och viltet. Dessutom har fjälljaktsreformen haft mycket stor betydelse för den lokala besöksnäringen. Verksamhetssäsongen har förlängts . Det har inneburit att fler människor kunnat sysselsättas, vilket i sin tur bidragit till att upprätthålla den kommersiella servicen i annars klent försörjda områden. Per (S)
mot · GY02MJ411 · 2010-10-27 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård utöver vad regeringen föreslagit för eller således . Sett ur ett internationellt perspektiv ligger i framkant på miljöområdet. Även om det ännu återstår saker att göra här hemma går det i många fall att göra mycket mer för samma, eller mindre, resurser i andra delar av världen. Delar av utlandsbiståndet samt direkta miljöanslag bör därför användas till offensiva och resurseffektiva satsningar mot de globala miljöproblemen. Vi avsätter därför till klimatsatsningar i utvecklingsländer. tar även situationen i vårt innanhav på allvar dels genom ett årligt tillskott på , dels genom att öka resurserna för att sanera och återställa förorenade områden med som prioriterat område. Vi stärker även anslagen för åtgärder för att främja biologisk mångfald. Slutligen får Kemikalieinspektionen ökat anslag för att leva upp till vårt mål om att genomföra en radikal begränsning av kemiska tillsatser. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning
mot · GY02MJ413 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för yrkesfiskare bör ses över. Regeringen har under förra mandatperioden framgångsrikt drivit ett arbete med förenkling av de administrativa bördor som företagare har att leva efter. Särskilt inom jordbruksområdet har regelförenklingen beskrivits som framgångsrik av jordbruksministern. Fisket har emellertid inte haft förmånen av samma framgångsrika regelförenklingsarbete, utan regelverket har istället blivit än mer komplicerat för näringens utövare.
mot · GY02MJ414 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de sanktioner som kan drabba yrkesfiskare vid regelbrott orsakade av faktorer utom yrkesfiskarens kontroll. Fiskenäringen har ett nytt regelverk kring administrativa sanktioner. Lagstiftningens syfte var att avkriminalisera sådana överträdelser som endast var av administrativ natur, exempelvis rapportering och anmälningar av olika slag. gavs därför bemyndigande att utfärda avgifter vid sådana överträdelser. Regelverket har dock utformats på ett sådant sätt att rimliga hänsyn för väder och vind, eller andra omständigheter utanför fiskarens kontroll, ej tas i tillräcklig omfattning. Det bör därför övervägas om de sanktioner som utgår verkligen ska göra det utan hänsyn tagen till de faktiska förhållanden som ligger bakom yrkesfiskarens regelbrott.
mot · GY02MJ415 · 2010-10-26 00:00:00 — Regelkrångel för småskaliga livsmedelsförädlare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påskynda översynen av de regelverk som påverkar småskaliga livsmedelsförädlare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att införa någon form av övergångssystem för nystartade livsmedelsverksamheter. Regeringens ambition är och har sedan valet varit att minska det onödiga regelkrånglet och skapa nya möjligheter för småskaliga näringsidkare rent generellt. Det här arbetet fortgår och många av hindren har tagits bort eller förbättrats, vilket är bra. Matlandet är ett vällovligt initiativ från regeringen vi behöver mer sådana initiativ. är det dock så att ett litet företag med 45 anställda måste nästintill ha en halvtidstjänst för att ta hand om all den pappersexercis som olika myndigheter lägger på den lille företagaren. Detta skulle därför kunna skapa många nya företagare, och ett mer tillåtande klimat för livsmedelsförädling skulle gynna landsbygden, inte minst kvinnliga företagare. En av de viktigaste åtgärderna som kan genomföras är att minska och se över alla de regler som lägger en hämsko över den lilla livsmedelsföretagaren, regler som bara kan anses vara avpassade utifrån de större livsmedelsföretagens behov och synpunkter. Förbättrade möjligheter för mindre livsmedelsförädlare, speciellt för denne, måste därför ges mer prioritet i det pågående arbetet att förbättra det allmänna företagsklimatet i . de (M)
mot · GY02MJ416 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att införa ett pantsystem på batterier. Batterier kan innehålla miljöfarliga ämnen som är skadliga för vår miljö och i förlängningen farliga för människor. Batterier kan innehålla ämnen som ställer till stor skada om de kommer ut i naturen. Därför är det viktigt att alla batterier samlas in och inte hamnar bland vanliga sopor. De tungmetaller som batterier innehåller är kadmium, kvicksilver och bly. Alla batterier innehåller metaller som kan återvinnas och att ta hand om batterier är ett sätt att spara på jordens resurser. Det är producenterna som ansvarar för att det finns system för att samla in batterier i varje kommun. Detta är så viktigt att det till och med är reglerat i lag, förordning (1997:645) om batterier. och svenskarna är bäst i världen på att lämna in använda batterier: av alla mindre batterier samlas in. Trots detta slängs alltså uppemot en tredjedel av alla batterier antingen i naturen eller bland soporna. Producenter, handlare, kommuner och andra berörda (som t ex batteriinsamlingen) skulle alltså kunna skapa ett system där i sålda batterier påförs en pant som köparen av ett batteri återfår i samband med att batteriet återlämnas till en för ändamålet lämplig instans eller lokalitet.
mot · GY02MJ417 · 2010-10-21 00:00:00 — Minska byråkratin vid hantering av björnkött tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabb hantering och en fungerande samordning mellan berörda myndigheter så att björnkött från åter kan komma ut på marknaden. Ökad björnstam och högre avskjutning kräver nya sätt att ta till vara björnen på ett effektivt och säkert sätt. Informationsbrist och tolkningsmissar av lagen och dålig samordning mellan myndigheter leder till förstört björnkött, och kan förvandla björnjakten till en dyr affär för jägaren och livsmedelsproducenterna. Reglerna kring björnjakten är grannlaga. En skjuten björn måste tas omhand av slakteriet omgående. Det är ett djur som inte tål värme, köttet förstörs snabbt. Björnen måste enligt lagen ha pälsen kvar när det kommer till slakteriet, annars kan den inte säljas. Det har blivit helt omöjligt att ta hand om och vidareförädla björn. Det har hänt vid ett flertal tillfällen att björnar blivit felbehandlade och köttet förstörts. Det är inte jägarens fel, utan beror på kunskapsbrister i allmänhet, inte minst hos , och kontrollanter. När björnen är skjuten är det bråttom om den ska gå att ta om hand på ett livsmedelsriktigt sätt. När lagen om att björnskinnet måste vara kvar på djuret instiftades uppstod nya problem. Kedjan från skjuten björn till livsmedel blev så lång att den inte går att hantera med nuvarande stelbenthet från de berörda myndigheterna. Det kan ta att få alla tillstånd och intyg utfärdade, och i och med att köttet inte får frysas innan det besiktigats och alla prover är tagna så är köttet redan förstört för länge sedan när tillstånden är klara. Det borde vara möjligt att en myndighet får huvudansvaret och att en första besiktning av björnen får ske på godkänt slakteri i kylrum.
mot · GY02MJ418 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket som styr småskalig slakt och hemslakt. Regeringen presenterade 2007 en livsmedelsstrategi för hela men även begreppet Matlandet . Det var stora och viktiga satsningar för att främja lokal och regional matkultur. Andra begrepp så som ekologisk och närproducerad mat har också varit en viktig del i denna satsning, och satsades på att underlätta för småskalig slakt och gynna närproducerat. tog fram en branschriktlinje för småskalig slakt och styckning som nu bedömt så att riktlinjerna uppfyller lagstiftningen. Men är regelverket och krånglet ett stort problem för de allra minsta producenterna. Självfallet skall djurskyddet i vara starkt och kraven på hygien stora. Men genom små förändringar skulle man kunna göra det enklare och lönsamt för småbrukare att avyttra lokalproducerat kött som det är tryggt för konsumenten att köpa. gäller att djur som avlivats på gården utan att en veterinär har närvarat får bara ätas av ägaren och dennes hushåll och inte säljas. Ett välkänt problem är också att det inte är ekonomiskt möjligt för lantbrukare som vill sälja ett par nötkreatur och leverera närproducerad mat att följa alla regler och transportera köttet långväga för slakt och sedan tillbaka för försäljning. För att ytterligare stärka förutsättningarna för det småskaliga och närproducerade köttet i och öka regelefterlevnaden föreslås därför att regeringen överväger en översyn av de regler som styr småskalig slakt och hemslakt i .
mot · GY02MJ419 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att snabbutreda vilka ytterligare åtgärder som behövs för att syftet med Nordgens nya säkerhetslager för att bevara nordiska fröer ska kunna uppfyllas. slogs de olika nordiska genbankerna samman till Nordgen. har det nya säkerhetslagret för fröer på börjat fyllas och fått stor uppmärksamhet. Det skedde lägligt därför att insamlingar av värdefullt genetiskt material pågår i enlighet med FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. avvecklas av ekonomiska skäl olika befintliga växtgenetiska samlingar inom företag och institutioner. Till synes kan dessa värdefulla samlingar i stället överföras till säkerhetslagret och därmed bevaras . Ett sådant långsiktigt bevarande kräver dock förberedelser av olika slag, dels genetisk katalogisering före bevarandet av varje fröprov, så att framtida beställningar kan göras från säkerhetsarkivet, dels att huvuddelen av materialet förodlas en gång innan det bevaras eftersom de gamla samlingarna som regel inte håller den biologiska kvalitet som krävs för långtidslagring. krävs det således en extraordinär arbetsinsats för att rädda olika genetiska samlingar av i första hand lantbruksväxter och för att det nya säkerhetslagret ska kunna användas på det sätt som har avsetts. har emellertid anslagen från till Nordgen skurits ned, kanske därför att man har bedömt att bevarandefrågan är löst i och med tillkomsten av säkerhetslagret. Detta är mycket olyckligt. Om säkerhetslagret inte kan användas som planerat riskerar det att framstå som en felinvestering. Det finns risk för att värdefullt genetiskt material för framtida växtförädling säljs och då inte blir möjligt att utnyttja för växtförädling med exempelvis inriktning på nordiska förhållanden. Den akuta situation som har uppstått till råga på allt under FN:s internationella år för biologisk mångfald kan få allvarliga konsekvenser för framtida möjligheter att säkerställa livsmedelsförsörjningen, särskilt om nya växtsjukdomar och växtskadegörare uppträder i samband med att klimatförhållandena fortsätter att förändras. Dessutom hotas både svenskt och nordiskt fullgörande av FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, liksom även beslut om CBD (Convention on Biological Diversity). Dessa negativa konsekvenser måste undvikas! Regeringen bör därför snabbutreda vilka ytterligare åtgärder som behövs för att syftet med det nya säkerhetslagret ska kunna uppfyllas.