ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub2 · 2010-01-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:68 Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola avslår regeringens förslag om att kommuner och landsting ska få överlämna myndighetsutövning som hör till rektors uppgifter till den som fått i uppdrag att anordna vuxenutbildning. Regeringen föreslår i propositionen Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola (prop. 2009/10:68) att den myndighetsutövning som hör till rektors uppgifter inom vuxenutbildningen ska kunna flyttas över till enskilda utbildningsanordnare som bedriver utbildning på entreprenad. I propositionen föreslås också att folkhögskolor ska kunna vara huvudmän för utbildning som motsvarar svenskundervisning för invandrare sfi. föreslog i motionen Undervisning i svenska för invandrade (mot. 2005/06:Ub356) att folkhögskolor skulle ges rätt att bedriva utbildning i sfi. Förslaget fick stöd av utbildningsutskottet och och vi är därför nöjda att det nu äntligen blir verklighet. Däremot ställer vi oss inte bakom regeringens förslag att lämna över viss myndighetsutövning inom vuxenutbildningen till privata huvudmän. (Det är dessutom svårt att förstå varför detta förslag inte kan vänta till den aviserade skollagspropositionen.) Att överlåta myndighetsutövning till den privata marknaden riskerar att försämra rättssäkerheten för de studerande. Exemplen inom för-, grund- och gymnasieskola visar att kontroll och uppföljning av enskild verksamhet lämnar mycket övrigt att önska i en del kommuner. Det finns ingen anledning att tro att detta skulle fungera bättre inom vuxenutbildningen. Det är rektors uppgifter som regeringen nu vill ska kunna övertas av privata utbildningsanordnare. Men det kommer inte att ställas samma krav på eventuella rektorer i den privata sektorn som i den offentliga. Enligt ett fattat beslut i ska alla rektorer i kommuner, landsting och fristående skolor genomgå en obligatorisk rektorsutbildning. Detta gäller inte utbildningsföretag verksamma inom vuxenutbildningen. Eftersom dessa företag redan är dåliga på att anställa utbildade lärare är det knappast troligt att de anställer utbildade rektorer. Det kommer att gå ut över kvaliteten och drabba dem som studerar inom vuxenutbildningen. anser att det är nödvändigt att det framgår tydligt vem som har ansvar och fattar beslut i all offentlig verksamhet. Detta blir inte fallet om regeringens förslag om att flytta över myndighetsutövning till privata utbildningsanordnare genomförs. Vi föreslår därför att avslår förslaget i propositionen om att huvudmannen ska kunna flytta över den myndighetsutövning som hör till rektors uppgifter till enskilda utbildningsanordnare inom vuxenutbildningen. Amineh Kakabaveh (v)
mot · GX02C8 · 2010-01-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:82 Upphävande av förköpslagen avslår regeringens proposition 2009/10:82 Upphävande av förköpslagen. Regeringen anför i sin proposition att förköpslagen har spelat ut sin roll som medel för att tillgodose kommunernas behov av mark för tätbebyggelse. Som en konsekvens av denna bedömning föreslår regeringen att förköpslagen upphävs. Vi delar inte regeringens bedömning utan menar att förköpslagen alltjämt fyller en funktion för kommunernas möjlighet att planera och styra bebyggelseutvecklingen. Ett upphävande av förköpslagen riskerar att ytterligare försvåra för ökat bostadsbyggande, vilket är mycket allvarligt. Aktiv markpolitik för fler bostäder Vi menar att en aktiv markpolitik är a och o för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande och en hållbar bebyggelseutveckling. En aktiv markpolitik har visat sig vara av stor betydelse för kommunernas möjlighet att klara sitt lagstadgade bostadsförsörjningsansvar. Förköpslagen ger en kommun förköpsrätt vid försäljning av vissa typer av fastigheter. Förköpsrätten innebär att kommunen får förvärva den egendom som köpet avser från säljaren på de villkor som avtalats mellan säljaren och den ursprungliga köparen, bl.a. i fråga om den avtalade betalningssumman. Syftet med förköpslagens införande var att stärka kommunernas möjligheter att förvärva mark som behövs för nyexploatering eller mer genomgripande omvandling av äldre bebyggelseområden. Förköpslagen är därmed ett av flera instrument som tillsammans ger kommunerna möjlighet att bedriva en aktiv markpolitik för att styra och planera bebyggelsen och möjliggöra för bostadsbyggande. I ett läge då bostadsbyggandet i sjunkit kraftigt och är nere på mycket låga nivåer väljer regeringen att beskära kommunernas möjligheter att genom aktiv markpolitik stimulera och styra bostadsbyggandet, detta trots att flertalet kommuner vittnar om betydelsen av förköpslagen. Den kommunala förköpsrätten underlättar för frivilliga avtal om fastighetsköp och utgör därmed ett viktigt komplement till expropriationslagen och innebär att ett ofta tids- och kostnadskrävande expropriationsförfarande kan undvikas. skriver i sin rapport av förköpslagen (1967:868) att ett upphävande av lagen kan medföra en risk för att antalet expropriationer ökar. I stället för att avskaffa förköpslagen förordar att lagen förenklas och tillämpningsområdet begränsas. På så vis skulle de administrativa kostnader som lagen ger upphov till minska. förslag stöds av flera remissinstanser. Det är beklagligt att regeringen valt att helt bortse från dessa synpunkter och i stället föreslår att lagen helt tas bort. Vi menar att förköpslagen bör behållas och att därmed bör avslå regeringens proposition.
mot · GX02Ju3 · 2010-01-19 00:00:00 — med anledning av skr. 2009/10:66 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för offentliga ombud att fullgöra sina uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den årliga skrivelse som redovisar användandet av hemliga tvångsmedel ska innehålla en redogörelse även av användandet av hemlig rumsavlyssning och åtgärder för att förhindra särskilt allvarliga brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den årliga skrivelsen om hemliga tvångsmedel så att en redogörelse från Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet och tillsyn läggs till skrivelsen innan den skickas till . infördes ett system med offentliga ombud med syftet att stärka den enskildes rättsskydd och att skapa ytterligare rättssäkerhetsgarantier i fråga om ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Systemet med offentliga ombud fyller en viktig funktion. För ett rättssamhälle är det mycket viktigt att den enskildes rätt och integritetsintressen i allmänhet tas till vara. Att systemet med offentliga ombud fungerar på ett tillfredsställande sätt är särskilt betydelsefullt då fler tvångsmedel kommit till polis och åklagares förfogande. Många offentliga ombud har starkt kritiserat sin ytterst begränsade möjlighet att hjälpa dem de företräder att tillvarata sina medborgerliga fri- och rättigheter. Det har framkommit att såväl domstolens som de offentliga ombudens reella möjligheter att pröva en ansökan om t.ex. hemlig teleavlyssning är ytterst begränsade. Det skulle till och med kunna ifrågasättas om inte den rättsliga prövningen och de offentliga ombudens inblandning i proceduren är av rent formellt slag. Vi anser mot denna bakgrund att det är angeläget att de offentliga ombudens roll i försvaret av medborgarnas integritet effektiviseras och förbättras. Hur detta ska ske bör utredas av regeringen. Regeringen redovisar till hur hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning tillämpats . har det tillkommit nya möjligheter att använda hemliga tvångsmedel såsom hemlig rumsavlyssning (buggning) och åtgärder för att förhindra särskilt allvarliga brott. Vi menar att även användandet av dessa hemliga tvångsmedel ska ingå i den årliga skrivelse som redovisas till . Därutöver bör även en redogörelse från Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet och tillsyn läggas till skrivelsen innan den skickas till . Vi vill att regeringen tar detta krav med sig i sitt framtida arbete med den årliga skrivelsen om hur hemliga tvångsmedel använts. Detta ska ges regeringen till känna.
mot · GX02Sf10 · 2010-01-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:77 Försörjningskrav vid anhöriginvandring avslår regeringens proposition om försörjningskrav vid anhöriginvandring. I regeringens proposition om försörjningskrav vid anhöriginvandring föreslås att vissa flyktingar måste ha bostad och arbete i innan de får ta hit sina familjer. Tunga remissinstanser som arbetar med flyktingar som t.ex. , Röda Korset och är emot förslaget. Ändå väljer regeringen att hellre lyssna på t.ex. ambassaden i vars huvuduppgift knappast är flyktingfrågor. Propositionens huvudsyfte påstås vara integration men är snarare en klar signal till eventuella asylsökande att inte komma hit alls. Regeringen har försvarat förslaget genom att hävda att man vill uppmuntra människor att flytta till platser där det finns jobb och bostäder. Det låter naturligtvis bra men går knappast ihop med verkligheten eftersom jobben finns i storstadsregionerna och de tomma bostäderna ute i landet. Förslaget innebär i praktiken att de som inte lyckas få tag i både jobb och en tillräckligt stor bostad får vänta. En väntan som kan komma att ta åratal. Handläggningstiderna är fortfarande långa, , och vissa får bara tillfälliga uppehållstillstånd som sedan förlängs. Detta innebär att familjer kan hållas splittrade så oerhört mycket längre än de det talas om i propositionstexten. Flera tunga remissinstanser visar på att orimliga situationer kan komma att uppstå. Att splittra familjer är enligt många bedömare kontraproduktivt ur integrationssynpunkt. Regeringens förslag kommer inte att leda till bättre integration. Det är helt enkelt ett för dåligt förslag. Om tanken med lagändringen är att avskräcka människor från att söka asyl i bör det inte döljas bakom ett ädelt syfte, dvs. Regeringen bör därför dra tillbaka denna proposition och återkomma med förslag som främjar integration i stället för motsatsen.
mot · GX02Sf11 · 2010-01-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:77 Försörjningskrav vid anhöriginvandring avslår proposition 2009/10:77. beslutar om yrkande 1 avslås att 5 kap. 3 c § 6 utlänningslagen ska ha följande lydelse: en utlänning som har permanent uppehållstillstånd och har vistats legalt i . Regeringen vill i propositionen införa ett helt nytt synsätt på en begränsad grupp i det svenska samhället i form av försörjningskrav vid anhöriginvandring. Förslaget har efter avlämning av och intern beredning inom begränsats i sin omfattning. Många tunga remissinstanser visar dock tydligt på de många komplexa situationer som uppstår med anledning av det framlagda förslaget. Undantagen för försörjningskrav, enligt förslaget, visar också på de många orimliga situationer som kan uppstå. Den familjesplittring som kan bli följden av regeringens proposition, kan knappast ses som underlag för en ökad integration i det svenska samhället. Förslaget kan härigenom få kontraproduktiv verkan ur integrationssynpunkt, vilket även framkommer i remissvaren. De i 5 kap. 3c§ 6 utlänningslagen föreslagna tidsramarna kan få till följd att prövningstid och härefter följande vistelsetid för familjeåterförening kan bli mycket lång. Den i propositionen föreslagna tidsramen löper risk att hämma i stället för att främja individens integration i samhället. Förslaget kommer enligt beräkningar att endast omfatta en mycket liten grupp invandrade varför förslaget endast kan ses som ett försök att minska antalet asylsökande till . De integrationspolitiska inslagen i propositionen är ytterst begränsade, vilket tydligt framgår av remissvaren.
mot · GX02MJ1 · 2010-02-12 00:00:00 — med anledning av redog. 2009/10:RRS16 styrelses redogörelse om utsläppsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hanteringen av kommande överskott av utsläppsrätter. Med de klimatåtgärder som tidigt initierades och genomfördes av socialdemokratiska regeringar, samt de åtgärder som pågår, minskar sina utsläpp av växthusgaser med fram . Därmed klarar vi med god marginal de åtaganden som vi har enligt Kyotoprotokollet och enligt EU:s s.k. bördefördelning. EU:s fördelning gör det till och med möjligt att öka utsläppen en åtgärd som dock aldrig har övervägts under socialdemokratiskt styre. Den goda marginalen i det nationella klimatarbetet ger ett överskott av utsläppsrätter. Hur detta överskott ska hanteras beslutas av regeringen; utsläppsrätterna kan annulleras, sparas eller säljas i enlighet med Kyotoprotokollets skrivningar. Väljer regeringen att sälja, eller spara, det kommande överskottet får det till följd att vi inte uppnår vårt nationella delmål om en minskning på . Detta trots att utsläppen i väntas fortsätta att minska. har i en rapport granskat regeringens och ansvariga myndigheters hantering av nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. anser nu att regeringen måste redovisa hur den tänker agera ifråga om överskottet. Styrelsen förutsätter att regeringen lämnar en redovisning till . Vi ställer oss bakom riksrevisionsstyrelsens uppmaning till ett klargörande. Vi motsätter oss också en eventuell försäljning av överskottet som skulle göra att inte möter det av beslutade delmålet. Från socialdemokratisk sida är vi tydliga i vår politik: Det överskott av rättigheter som motsvarar skillnaden mellan Kyotoåtaganden och det nationella delmålet ska annulleras. Annullerar vi överskottet minskar vi utsläppen. Detta är avgörande för att det svenska klimatmålet ska kunna uppnås. pågår en kursändring i svensk klimatpolitik. Ambitionsnivån har stadigt sänkts och i stället för att som tidigare gå före mot mer långtgående mål har den borgerliga regeringen valt att lägga sig i nivå, eller under, med övriga EU-länder. Vi fruktar att hanteringen av överskottet av utsläppsrätter blir ytterligare en negativ milstolpe i denna politik. i (s)
mot · GX02So5 · 2010-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:131 och förslag om vissa förändringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet bör, i likhet med verksamhet, rapporteringsskyldigheten fullgöras till socialnämnden. I propositionen och föreslås flera bra åtgärder för att säkra kvaliteten på insatser. Regeringen föreslår bl.a. att lex ska omfatta alla grupper inom verksamhet samt att lagen utökas till att omfatta en påtaglig risk för ett missförhållande. Det är viktigt att missförhållanden upptäcks så att de kan motverkas och förebyggas. , och ställer sig bakom propositionen i stora drag eftersom vi anser att en utökad lex Sarah-lagstiftning höjer kvaliteten på verksamheten och skapar tryggare arbetsplatser för de anställda. Vi ställer oss dock kritiska till lämpligheten i att personal i enskild verksamhet ska rapportera missförhållanden till den som ansvarar för verksamheten. skriver i sin framställning om statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg (2008/09:RRS13) att anmälan av allvarliga missförhållanden i privat bedriven verksamhet ska göras direkt till socialnämnden eller annan offentlig myndighet. De befarar att personal som ska anmäla missförhållanden till den verksamhetsansvarige, som de står i beroendeställning till, kommer att känna sig förhindrad att berätta om eventuella missförhållanden. , och delar denna oro och anser att regeringen i större utsträckning borde ha tagit synpunkter på allvar och utformat regelverket på ett sätt som även underlättar för personal i enskild verksamhet att anmäla missförhållanden på sin arbetsplats. Stiftelsen skriver i sitt remissvar att i en mindre väl fungerande arbetsmiljö där personalens kunskap inte tas till vara finns risk för att missförhållanden eller risk för missförhållanden inte åtgärdas från ledningens sida. Det kan då vara direkt olämpligt att det är ledningen som ska vara mottagare av en lex Sarah-anmälan samt göra en bedömning av allvarligheten i missförhållandet. Även är kritiskt till förslaget. I sitt remissyttrande skriver man bl.a. att om syftet med lagstiftningen är att öka anmälningar så måste den enskilde garanteras en rättssäker behandling och inga arbetsrättsliga åtgärder kunna vidtas med anledning av anmälan. Eftersom det kan antas att incitamenten att göra en anmälan försvagas när de anställda befinner sig i beroendeställning till den som ska ta emot anmälan anser , och att regelverket inte ska göra skillnad mellan en och en enskilt driven verksamhet. Rapporteringen enligt lex bör i båda fall lämnas till den socialnämnd som ansvarar för verksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GX02U10 · 2010-03-24 00:00:00 — med anledning av redog. 2009/10:ER1 Från delegation vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska lämna en redogörelse för verksamheten inom de organ som anges i 8 kap. 6 § RO, varav svenska delegation är ett. I tilläggsbestämmelse 8.6.2 i riksdagsordningen (RO) föreskrivs att väljer sex ledamöter i svenska delegation. Denna agerar i . Delegationen ska enligt RO lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Den bereds i utrikesutskottet och debatteras i kammaren. Detta är en riktig ordning. De ledamöter som utgör delegationen kan på detta sätt ansvara inför . Likaså finns det möjligheter att i motioner, utskottsbetänkanden och debatter ange riktlinjer för det framtida handlandet. För regeringens deltagande i finns en liknande möjlighet. Riksdagsordningen anger i 3 kap. 6 § att regeringen får lämna information till genom en skrivelse (eller muntligt). Lämnar regeringen in en skrivelse är det motionsrätt på den. Regeringen lämnar in skrivelser om sin verksamhet i . Dessa behandlas i utskott och kammare normalt parallellt med delegationens skrivelse om sin verksamhet inom den parlamentariska församlingen. På så sätt finns det en möjlighet för att granska regeringen respektive den parlamentariska delegationen. Därtill finns en grundlagsbaserad bas för inriktningen av Europarådsdelegations respektive regeringens arbete i två delar den parlamentariska församlingen respektive ministerkommittén. tvekade regeringen att lämna en redovisning i form av en skrivelse; den kom först . har regeringen informellt meddelat att man inte avser att lämna in någon skrivelse alls till . presidium har dock under hand förklarat att detta är oacceptabelt för . Vi delar utrikesutskottets presidiums mening. Regeringsformen anger i 1kap. 4 § att granskar rikets styrelse och 1 kap. 6 § att regeringen styr riket men att den är ansvarig inför . Vi anser att regeringen ska lämna en redogörelse för verksamheten inom och de andra organ som anges i 8 kap. 6 § RO, dvs.
mot · GX02U8 · 2010-03-23 00:00:00 — med anledning av redog. 2009/10:ER1 Från delegation vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konflikten i . beslutade olyckligtvis med en rösts övervikt att uttala sig i frågan om ett eventuellt folkmord . Därmed förefaller en ny praxis vara etablerad. Om så är fallet finns många närliggande pågående konflikter att ta ställning till. Ett sådant exempel är och krigstillståndet mellan två medlemmar av , nämligen och . Konflikten borde få en fredlig lösning; för detta krävs kompromissvilja från båda sidor. All väpnad aktivitet måste bringas att upphöra, och med hänvisning till territoriell integritet måste alla trupper dras tillbaka inom egna gränser. Samtliga flyktingar måste ges möjlighet att återvända eller erbjudas bra alternativ för en ny bosättning.
mot · GX02U9 · 2010-03-23 00:00:00 — med anledning av redog. 2009/10:ER1 Från delegation vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta hur folkmordet Holodomor, den stora svälten i 19321933 vid vilken miljoner människor mördades, kan behandlas för att ge upprättelse åt offer och efterlevande. lämpar sig dåligt att agera domare när det gäller historiska händelser. Det olycksaliga beslutet om folkmord på armenier 1915 är ett tydligt exempel på svårigheten att i demokratisk ordning rösta för att fastställa sanningen. Ett parlament eller en parlamentarisk församling kan givetvis besluta att fördöma händelser, såväl nutida som historiska. Däremot blir det närmast tragikomiskt då det voteras om historisk sanning. Ett i tiden mer närliggande folkmord har inte behandlats tidigare: det s.k. Holodomor i 19321933 , som var en del av det kommunistiska . under ledning svälte avsiktligt ihjäl, deporterade och avrättade merparten av bönder. Även i andra delar av var svälten svår på grund av misshushållning och terror, men endast i Holodomor genomfördes svälten i enlighet med uppgjorda planer. Hela världen blundade för övergreppen; då dessa rapporterades i medierna bemöttes rapporterna med argumentet att dessa var sovjetfientliga och osanna. Holodomor genomfördes när nuvarande hade namnet kommunistiska parti, med tillägget svensk sektion av den kommunistiska internationalen. Partiet följde och stödde i allt. Det protesterade inte mot vad som skedde i Socialistiska rådsrepublikernas union. Jag ser med förhoppning fram mot att en enig riksdag ska hjälpa till att ge offer och efterlevande moralisk upprättelse.
mot · GX02Fi5 · 2010-03-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:121 Nyemission i (publ) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med fortlöpande information om tillståndet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt inleda en genomgripande analys och kartläggning av . SAS är största flygbolag och har som verksamhetsmål att erbjuda flygtransporter och därtill relaterade tjänster till den nordiska hemmamarknaden. SAS har en marknadsposition om i de skandinaviska länderna. SAS har en problematisk ekonomisk situation. Stora förändringar och rationaliseringar har genomförts och ytterligare omstruktureringar planeras. Regeringen har inför den kommande nyemissionen, liksom inför den tidigare nyemissionen , underlåtit att delge fortlöpande information om läget i bolaget. Vi finner detta otillfredsställande och anser att regeringen framgent måste hålla informerad på ett väsentligt bättre sätt än som hitintills har varit fallet. Oavsett storleken på det framtida statliga ägandet i SAS är det utomordentligt viktigt att på ett så tidigt stadium som möjligt få en tydlig bild av bolagets finansiella status och dess möjlighet att på ett framgångsrikt sätt hävda sig i en allt hårdare konkurrens. Därför anser vi att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till en genomgripande analys och kartläggning av bolaget. Vi ser även ett behov av att djupare analysera hur tillgängligheten i till strategiska flyglinjer, såväl internationella som nationella, påverkas av de omstruktureringar som sker på flygmarknaden.