ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub333 · 2010-10-25 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på icke vardagar och . kommuner erbjuder alla barn och föräldrar barnomsorg under vardagar . Problemet är att många föräldrar har behov av barnomsorg för sina barn andra tider eller . Troligtvis löser de problemet genom att skicka runt barnen till far- och morföräldrar, syskon eller grannar och bekanta. Detta är sällan en långsiktigt bra lösning. Barnen behöver en fast punkt i sin tillvaro. Även för de föräldrar utan stort socialt nätverk och för de arbetslösa föräldrar som erbjuds arbete på obekväm arbetstid ska det finnas alternativ. Vi anser att staten ska se över möjligheterna att stimulera kommunerna till att erbjuda barnomsorg även på andra tider än vardagar.
mot · GY02Ub334 · 2010-10-25 00:00:00 — Antalet platser på läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över antalet platser på läkarutbildningen. har har ett underskott på läkare. Det har lett till många vakanta läkartjänster i primärvården, särskilt i glesbygden och i norra . Det har i sin tur medfört långa väntetider för patienter, svårigheter för arbetsgivare att ställa krav på läkare samt ett kostnadsdrivande stafettläkarsystem där läkare utnyttjar bristsituationen med sämre kontinuitet och vård för patienterna som följd. En del av detta har lösts genom att läkarutbildade från andra länder har valt att flytta till vårt land, vilket vi är glada för. Detta leder tyvärr till att andra länder blir av med sina läkare. Läkarlinjen är en av de mest populära utbildningarna i landet, och studenter med toppbetyg sållas bort med lottning vi har alla möjligheter att utbilda fler läkare. Med detta som bakgrund vore det bästa för sjukvården och patienterna i om antalet platser på läkarutbildningen utökas. Möjligheterna att styra specialistutbildningen till de geografiska områden där bristerna är som störst bör också övervägas vid en sådan utbyggnad. Per (S)
mot · GY02Ub335 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att förbättra kommunala verksamheters och elevhälsans arbete med suicidprevention. Statistik visar att andelen personer som begår självmord har minskat . Tittar man på antalet självmord bland yngre kvinnor () har antalet varit relativt oförändrat . Självmord bland yngre kvinnor har alltså till skillnad från övriga grupper inte minskat. Bland yngre i åldrarna är självmord den påtagligt vanligaste dödsorsaken. Som ung kan kraven och förväntningarna på utseende, utbildning och karriär kännas ouppnåeliga. Tyvärr är det många unga som känner sig ensamma och uppgivna, och det kan vara jobbigt och svårt att få kontakt med någon som har tid att lyssna. Att en ung människa väljer att ta sitt liv är djupt tragiskt och medför ett stort lidande för familjen, vänner och nära bekanta. Psykisk ohälsa är en betydande riskfaktor för självmord och särskilt inom de yngre åldersgrupperna. Andra riskfaktorer är ärftlighet, alkoholmissbruk och omgivningspåverkan. Unga människor har kontinuerligt kontakt med skolan, fritidsverksamheter och andra aktörer inom kommunen. Det är därför viktigt att personal inom den kommunala verksamheten och skolan har kunskaper om hur man upptäcker och hur man kan bemöta ungdomar som har självmordstankar. Regeringen har höjt ambitionerna för elevhälsan, vilket förhoppningsvis kommer att öka möjligheterna att få hjälp när man mår dåligt. Men det är fortfarande så att många inom skolans värld saknar kunskap och kompetens kring upptäckt och hur man bemöter unga personer med självmordstankar. Därför behövs det en särskild satsning på att öka denna kompetens så att personal inom verksamhet eller inom elevhälsan har en bra grund att stå på för att kunna arbeta med suicidprevention.
mot · GY02Ub336 · 2010-10-18 00:00:00 — Högskole- och universitetsstudier i takt med arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera och främja möjligheten för högskolestuderande att studera . Alltfler arbeten kräver en högskoleexamen som allt färre arbeten finns för dem som inte fått del av någon utbildning utöver . Ivårt land måste vi därför bredda möjligheterna att studera. Vi måste också vara öppna för att pröva andra former för studierna än de sedvanliga, med höst- och vårtermin och ett långt sommarlov. har vi i vårt land skapat omkring 100 000 nya platser för högskoleutbildning, men trots att högskolorna och universiteten numera är en viktig och naturlig del i en geografisk region har man ännu inte anpassat sig till arbetslivet när det gäller uppdelningen av utbildningen i terminer. Desommarmånader som man inte bedriver undervisning är för många studerande en onödig väntetid inför nästa termin och innebär en onödig förlängning av studierna. Studenternas ekonomi behöver förbättras så den ger förutsättningar att ha full fokus på studierna. Deltidsarbete ska inte behöva vara en förutsättning för att klara ekonomin, och det långa studieuppehållet är ett stort ekonomiskt avbräck för den som inte får ett jobb . Attändra förutsättningarna för studierna så att man inte styrs av två terminer kommer att underlätta för många studerande för att de både ger möjlighet att snabbare komma in i eller tillbaka till arbetslivet och minskar de ekonomiska påfrestningarna som det innebär att vara student. Det är nu hög tid att pröva på att anpassa även studentlivet till arbetslivet. Att ge möjlighet för fler studenter att läsa givetvis med viss ledighet kan vara en väg till detta.
mot · GY02Ub337 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att läxläsning i huvudsak bör ske i skolan. har barn läxor från tidig ålder . Ett av skälen till läxläsning är att undervisningen inte räcker till och att det är nödvändigt att utöver skoltid repetera vissa uppgifter. Många barn har långa arbetsdagar då båda föräldrarna arbetar heltid. finns exempel på skolor som erbjuder läxläsning på skoltid eller på fritis för barn som har långa dagar. Det finns även frivilligorganisationer som satsar på utsatta områden där många har föräldrar med utländsk bakgrund eller sociala problem. Förutsättningarna i hemmet att få hjälp med läxläsning ser mycket olika ut. Det kan handla om allt från föräldrarnas kunskap till deras arbetstid. görs läxan av barn med heltidsarbetande föräldrar sent då barnen av naturliga skäl är trötta och inlärningsförmågan är som sämst. Att låta barnen göra läxan på skoltid med tillgänglig pedagog skulle minska skillnaderna mellan barns förutsättningar på hemmaplan samt förbättra resultatet i skolan.
mot · GY02Ub338 · 2010-10-26 00:00:00 — Ökade möjligheter till studier vid folkhögskola för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över förutsättningarna för studier (vid folkhögskola) för personer med funktionsnedsättning. På många folkhögskolor finns uppskattade och mycket meningsfulla utbildningar för personer med nedsatt funktionsförmåga. Ett av statens sju prioriterade verksamhetsområden för folkbildningen, angivna i folkbildningspropositionen, är just utbildning för funktionshindrade. På i finns en uppskattad speciallinje för lindrigt utvecklingsstörda. Förutom undervisning i ämneskunskaper tränas deltagarna i sociala färdigheter. De får en naturlig integrering med andra studenter och utanförskap motverkas. Studenterna vid speciallinjen har sjuk- och aktivitetsersättning. Sjuk- och aktivitetsersättningen täcker emellertid inte merkostnaderna för att studera på folkhögskola, och därför har det studiebidrag på ca som tidigare erhållits varit helt nödvändigt för att de som har eget boende ska kunna studera. Detta studiebidrag är genom samordningen av olika ersättningssystem nu borttaget, vilket gör att personer med funktionsnedsättning utan resursstarka föräldrar av ekonomiska skäl nu tvingas avstå att söka. Bland de sökande som fått studieplats är det som sedan tackat nej p.g.a. de har egen lägenhet och då inte får ihop ekonomin. Det är inte acceptabelt att ekonomiska omständigheter avgör vilka som kan delta i dessa värdefulla utbildningar. Ett annat bekymmer är att stödet till utbildningen från Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) inte räcker till behovet av stödpersoner. Folkhögskolorna har kraftigt ökat sina ansökningar för bidrag till stödpersoner i undervisningen, eftersom folkhögskolorna åtagit sig undervisning för allt fler med funktionsnedsättning. Detta sker som resurserna inte ökar. och är täckningsgraden för ansökningarna . Detta betyder att behovet av stödpersoner inte kan mötas. Finns inte möjligheterna till tillräckligt stöd för deltagare på speciallinjen försämras pedagogiken, vilket i förlängningen hotar möjligheten att ha linjen kvar. Mångfald är kännetecknande för folkbildningen och den ska vara tillgänglig för alla. Detta måste även gälla människor med olika funktionsnedsättningar. Vi vill mot den bakgrunden att regeringen vidtar åtgärder så att personer med funktionsnedsättning på lika villkor kan beredas möjlighet att fortsatt studera på folkhögskola. En åtgärd kan vara att ett stöd motsvarande det tidigare studiebidraget införs. En uppföljning bör också göras av Specialpedagogiska skolmyndighetens möjligheter att tillgodose folkhögskolorna behov av bidrag för stödpersoner. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Ub339 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vuxenutbildningen ska tillhandahållas av alla kommuner. Den svenska vuxenutbildningen intar en särställning internationellt sett. Den har möjliggjort för många att få en chans att söka och få den utbildning som man från början inte hade varit motiverad eller av andra skäl inte redo för. Den har också bidragit till kompetensförsörjningen i svenskt arbetsliv. finns inget krav på att alla kommuner skall ha vuxenutbildning. Jag menar att alla kommuner ska vara skyldiga att erbjuda vuxenutbildning. Däremot behöver den inte drivas av kommunen eller ens i kommunen. Men möjligheten ska finnas för alla.
mot · GY02Ub340 · 2010-10-26 00:00:00 — Skadestånd till mobbningsoffer i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras i syfte att höja ersättningsnivåerna då skadestånd utdöms till s.k. mobbingsoffer i skolan. Mobbning på olika platser och i olika situationer förekommer i arbetslivet, hemmet och kamratkretsen. Det finns en alltför stor grupp ungdomar som inte vill eller vågar gå till skolan för att där möta sina plågoandar. fick barn- och elevombudet in 603 anmälningar om kränkande behandling. har det redan inkommit minst 500 anmälningar om kränkande behandling. Denna utveckling måste vi ta på allvar. Det finns olika sätt att stävja en utveckling mot ett råare klimat i skolmiljön. Ett sådant är att ha olika sorters antimobbningsprogram. Andra sätt är att flytta på mobbaren och inte den mobbade. finns ett stort antal anmälningar och krav på skadestånd för det lidande som dessa utsatta ungdomar drabbats av. I ett sådant läge har också nivåerna på skadestånden en stor betydelse då de i sig inte bara är en ekonomisk kompensation utan i första hand har ett symboliskt värde av hur allvarligt omvärlden ser på det som man blivit utsatt för. Med höjda skadeståndsnivåer skulle pressen på skolledning och kommuner att vidta åtgärder mot mobbningen öka. Jag föreslår att skadestånden till elever som kränks ska höjas väsentligt och anser att regeringen bör se över hur regelverket kan förstärkas för att uppnå detta.
mot · GY02Ub341 · 2010-10-22 00:00:00 — Lättläst material för elever med lässvårigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen bland skol- och bibliotekspersonal om lässvårigheter liksom om användning och spridning av lättläst material. I de internationella studierna om elevers läsförmåga, Pirls och , kan man se att svenska elevers läsförmåga har försämrats, framför allt gäller det bland pojkarna. Inom Pirlsstudierna görs läsundersökningar bland elever i årskurs 4 och inom PISA-studierna undersöks 15-åringars läsförmåga. De här resultaten är väl kända bland skol- och bibliotekspersonal. Vad som är mindre känt är att en hel del elever har betydligt mer uttalade lässvårigheter och därför har behov av material som är mer anpassat. finns ett särskilt statligt stimulansbidrag för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Det är elever som ligger i riskzonen för att inte nå målen som är den prioriterade gruppen. Statsbidraget får även användas för äldre elever i behov av särskilt stöd och även till vissa kompetenshöjande insatser. har regeringen föreslagit att avsätts i budgeten för detta ändamål. Skapande skola är en annan satsning där regeringen avsätter för att stärka arbetet med kultur i skolan. Utgivningen av lättlästa böcker och tidningar och annat lättläst material har inom ramen för den statliga stiftelsen pågått . Det finns ett stort utbud och god kompetens på området. har även satsat särskilt på material för skolan. Lättläst material är i många fall till god hjälp för de elever som har betydande lässvårigheter. Men det behövs mer utbildning bland skol- och bibliotekspersonal för att öka deras insikter och kunskaper om lässvårigheter och hur man kan stödja dessa elever. Det kan ske genom olika program för utbildning och vidareutbildning för skol- och bibliotekspersonal. Kunskap och spridning av lättläst material borde bland annat kunna ske genom satsningarna på Läsa-skriva-räkna och Kultur i skolan. Det bör vara möjligt att i regelverket för dessa satsningar skriva in att de också ska omfatta användandet av lättläst material för att stödja elever med lässvårigheter. Per Lodenius (C)
mot · GY02Ub342 · 2010-10-25 00:00:00 — Elitidrott och högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med elitidrottssatsning. har svensk idrott byggt upp ett system med riksidrottsgymnasier. finns det 58 riksidrottsgymnasier runt om i landet som omfattar totalt 36 idrotter. Trots ett väl utbyggt system på gymnasial nivå, finns inget motsvarande inom högre utbildning. De allra flesta når inte toppen av sina idrottskarriärer under gymnasieåren. Vanligtvis nås den när idrottaren är . Det vore därför högst lämpligt att möjliggöra för idrottare att kombinera elitidrott med universitets- eller högskolestudier. I finns det ett utbrett problem att pensionerade elitidrottare inte har en utbildning som en grund för en civil karriär. Som det ser ut är det nästintill omöjligt att kombinera studier på högre nivå med elitidrottskap, vilket är ett stort problem för unga idrottare. Det leder till att många idrottare efter gymnasieexamen tvingas välja mellan att fortsätta med elitsatsning och försaka utbildning, eller att tvärtom fortsätta att utbilda sig och avstå från en elitsatsning. Om svensk idrott fortsatt ska vara konkurrenskraftigt måste detta tvingande val bytas ut mot möjligheten att kombinera högre studier med utövande av elitidrott. I länder som ses en elitidrottssatsning som ett karriärval som uppmuntras. Därför skräddarsys utbildningar för personer som vill satsa dels på sin utbildning, dels på sin idrottskarriär. Ytterligare en viktig del i en förbättrad situation för idrottares utbildningsmöjligheter vore att anordna idrottsutbildningar på högskola eller universitet på masternivå, att etablera ett elitidrottsuniversitet med bland annat en elittränarutbildning. Det bör utredas hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med elitidrottssatsning.
mot · GY02Ub343 · 2010-10-26 00:00:00 — Tidig hjälp i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att i skolan tidigt se och stödja elever i behov av särskilt stöd. Skolan måste vara så flexibel att man har bra möjlighet att anpassa undervisningen utifrån varje barns förutsättning. Ju går utan att svårigheter upptäcks desto mer kommer eleven efter och riskerar att tappa både självkänsla och kunskap. Kommunerna ansvarar för att skolan har verktyg att kunna genomföra nödvändiga utredningar för att upptäcka barn som har ett särskilt behov och behöver ett särskilt stöd. Detta förutsätter att kommunen har tillgång till bland annat skolpsykolog, kurator och specialpedagog. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) och måste vara nära samarbetspartner och utgör en viktig specialistnivå. Samarbetet med instanser som socialtjänst och landsting måste vara välutvecklat. Familjecentralen kan här vara en viktig samarbetsarena. Skolan kan och ska inte vara värdeneutral. Den har ett ansvar att föra goda värderingar vidare. Begrepp som kamratskap, hänsyn och ansvar ska genomsyra skolans verksamhet. Skolan ska vara en trygg arbetsplats för både elever och personal. All form av mobbning och kränkande beteende ska reageras emot och åtgärdas. Arbetsron i klassrummen är också viktig att betona. I en skolmiljö där både trygghet och arbetsro finns kan kunskap växa. Det är av helt avgörande betydelse att tidigt upptäcka och kartlägga eventuella sociala eller pedagogiska problem hos barn i skolan. Dessa kan ha många olika orsaker och bland annat grunda sig i skolans oförmåga eller problem i hemmet. Om insatser sätts in tidigt och kraftfullt kan vi ge barnet trygghet och tro på sig själv. Detta är helt avgörande för varje barns välbefinnande, vilket naturligtvis är utgångspunkten. Barn som inte blir sedda eller inte får den hjälp de behöver riskerar att halka efter i skolan eller hamna i fel sällskap, drogmissbruk eller till annat självdestruktivt beteende. Detta ger ett stort lidande men leder också till stora kostnader. När problem upptäcks måste handling till direkt och den måste vara tydlig. Det finns ett exempel med en person med dyslexi som har fått vänta på utredning . Så får det naturligtvis inte gå till. Det kan i sammanhanget inte nog betonas den viktiga roll som skolans personal har. De måste få rätt utbildning och stöd i sin viktiga roll. Detta tillsammans med rätt stöd för föräldrar med föräldrastödsgrupper, familjecentraler osv. för att ge rätt hjälp till våra barn är den viktigaste framtidsinvestering vi kan göra.
mot · GY02Ub347 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett regionalt utbildningsbehov i . I har fordonsindustrin varit en stor arbetsgivare för många av länets invånare, vilket har medfört att hundratals jobb gick förlorade när krisen inom fordonsindustrin slog till. behövs en politik för att rusta Blekingeborna för att möta globaliseringens utmaningar och möjligheter. Blekingeborna behöver stöd i form av utbildningsplatser, inventering av regionala bristyrken samt kompetenshöjande insatser. Många av de personer som går ut i arbetslöshet kommer att behöva ta del av grundläggande vuxenutbildningar och kvalificerade yrkesutbildningar för att kunna möta de nya krav som arbetsmarknaden ställer. Det livslånga lärandet måste förstärkas genom en utbyggnad av vuxenutbildningarna och de studieförberedande utbildningarna inom komvux. Arbetstagarna måste kunna vidareutbilda sig under hela sitt yrkesliv för att därmed öka sin konkurrenskraft på arbetsmarknaden.
mot · GY02Ub348 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda effekterna av ett höjt fribelopp. Redan i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslog regeringen att det så kallade fribeloppet ska höjas till per kalenderår. Höjningen sker och är en mycket välkommen reform, som innebär ett steg i rätt riktning avseende att utgå ifrån den enskildes behov och möjligheter. Denna höjning görs för att underlätta och förbättra den enskilde studentens möjligheter att arbeta vid sidan av studierna. Höjningen av fribeloppet ger den studerande en ökad potential till förbättrad ekonomi och starkare arbetslivskoppling vid sidan av studierna. Situationen för studerande har kraftigt förändrats. är det möjligt att i stor utsträckning planera sina egna studier. har också arbetsmarknadens villkor förändrats. Varken studier eller arbete är något som med nödvändighet sker statiskt efter en på förhand bestämd mall. Därför ska den studerande själv ges förutsättningar att i möjligaste mån planera sin egen tid och inte styras och hindras av ett system. Det är också viktigt att dagens system med uppdelningen av kalenderåret görs mjukare då en gränsdragning kan slå snett mot en studerande som exempelvis väljer att arbeta intensivt då det för många studenter är studieuppehåll. Nuvarande gränsdragning vid har inneburit att flera studenter upplevt att det inte lönat sig att arbeta, vissa har tvingats be om förskott på sin lön eller i vissa fall upplevt ett behov av att arbeta svart för att inte förlora sin inkomst. Med anledning av ovan bör regeringen tidigt utvärdera effekterna av ett höjt fribelopp och utreda vilka effekter en fortsatt höjning av fribeloppet skulle innebära.
mot · GY02Ub350 · 2010-10-26 00:00:00 — Arbete i skolan med barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personal som arbetar med barn med grava funktionsnedsättningar i skolan ska ha en formell utbildning. Barn har rätt att känna sig trygga och utvecklas utifrån sina förutsättningar i förskolan, fritidshemmet och skolan. Alla barn behöver stöd i förskolan och skolan. Några behöver särskilt stöd under vissa perioder, andra under hela för- och skoltiden. De barn som har svårigheter, till exempel på grund av en funktionsnedsättning, har rätt till stöd och hjälp. En funktionsnedsättning eller skada behöver inte i sig innebära ett handikapp. Det är först när miljön, den fysiska eller den sociala i skolan och samhället, inte kan anpassas till barnet och dess behov, som en funktionsnedsättning blir ett handikapp och ett varaktigt hinder. Barn som har en funktionsnedsättning och behöver stöd får det vanligtvis av en assistent. Assistenten hjälper barnen med dagliga aktiviteter som handlar om den personliga omvårdnaden, till exempel att klä på sig, gå på toaletten eller sondmatning. Personen hjälper till i kommunikationen och med att strukturera dagen i skolan. I princip kan man säga att assistenten hjälper till med allt som barnet skulle ha gjort själv om han eller hon inte hade haft en fysisk, sensorisk, mental eller intellektuell funktionsnedsättning. ställs inga specifika yrkeskrav på de personer som arbetar som assistenter till barn med funktionsnedsättning i skolan. kan det vara någon lärare på skolan som helt enkelt blir placerad som assistent och får ta på sig dessa uppgifter. I vissa fall borde det vara ett krav att personer som jobbar som assistenter åt barn med grava funktionsnedsättningar i skolan har en formell utbildning. Detta bör ges regeringen till känna.