ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So361 · 2010-10-25 00:00:00 — Övergången mellan BUP och vuxenpsykiatri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp hur övergången från barn- och ungdomspsykiatrin till vuxenpsykiatrin fungerar i alla landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en sammanställning bör göras där exempel från landsting som lyckats bra i arbetet med denna övergång lyfts fram och kan verka som goda exempel för andra landsting. När ungdomar behöver vård, oavsett om det innebär att de får uppsöka primärvården, ungdomsmottagningar eller ungdomspsykiatrin (BUP), är den vård de erbjuds ofta mycket bra. De problem som finns handlar därför om långa köer och att ungdomar lätt hamnar mellan stolarna hos de olika verksamheter de möter. Ofta handlar det om en otydlighet där samarbetet mellan många aktörer inte är helt tillfredsställande, och tyvärr ökar då risken för att barn och ungdomar med allvarliga problem inte får den hjälp de behöver. När det gäller problemet med köer i den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin har regeringen slutit en överenskommelse med Kommuner och Landsting om förstärkt vårdgaranti. Denna överenskommelse innebär att inga barn eller ungdomar ska behöva vänta för nybesök eller för behandling. Detta är en bra början men ambitionen måste vara att de ska få vård ännu snabbare. I ett sådant arbete måste personen alltid vara i centrum, och utifrån det ska verksamheten samordnas. En ungdom som är i behov av hjälp och stöd ska slussas rätt oavsett var han eller hon vänder sig vid sitt första besök. Hinder som sekretess och olika huvudmannaskap måste lösas med personens bästa för ögonen. Det bör finnas öppna kanaler mellan verksamheterna och det kan inte krävas ständiga remisser och långa väntetider för att gå från en verksamhet till nästa. När ett barn eller en ung person har behandlats på BUP försvåras ofta de följande insatserna på grund av att man byter organisation när personen fyllt . Om ungdomar inte kommer vidare till vuxenpsykiatrin trots att behov finns är det allvarligt. För att säkerställa att ungdomar får den vård de behöver och inte tappas bort mellan BUP och vuxenpsykiatrin krävs det att överföring av kunskap och möjligheten att följa förloppet säkerställs. Detta görs på bästa sätt genom ökad samverkan mellan BUP och vuxenpsykiatrin. På flera håll i landet arbetar landsting på olika sätt med detta problem. Exempel på sådant är Unga vuxna som finns på flertalet orter. Det finns många goda exempel på lyckade projekt, där en ökad samverkan mellan BUP och vuxenpsykiatrin eliminerat glappet mellan de båda organisationerna och en ökad kontinuitet för patienten uppnåtts. Men det finns även mindre goda exempel, där patienten hamnar mellan stolarna och inte får den hjälp som behövs. Vi anser därför att man behöver följa upp hur övergången mellan BUP och vuxenpsykiatrin fungerar i alla landsting. I samband med detta bör en sammanställning göras där exempel från landsting som lyckats bra i arbetet med denna övergång lyfts fram och kan verka som goda exempel för andra landsting.
mot · GY02So362 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur kommunerna erbjuder föräldrautbildningar. Familjens funktion är att skapa trygghet. Vikten av att uppvärdera föräldrar är grundläggande för att våra barn ska få möjligheten till en trygg uppväxt. Att uppvärdera föräldrarna innebär bland annat att ge dem stöd i sin föräldraroll. Genom en aktivt stödjande verksamhet kan samhället visa föräldrar att deras insats är viktig och att samhället är berett att stötta dem. Detta är särskilt viktigt när föräldrar vacklar i tron på sig själva och är osäkra på vad det innebär att vara förälder. Regeringen har under den gånga mandatperioden inrättat en nationell strategi för ett frivilligt och generellt föräldrastöd för barn . Föräldrar är de viktigaste personerna i varje barns liv och ska erbjudas arenor för såväl kunskapsinhämtande som nätverksbyggande med andra föräldrar. Föräldrar har visat stort intresse för att delta, även tonårsföräldrar. Det pågår utvecklingsarbete kring detta i ett sjuttiotal kommuner. anordnas föräldrautbildning i första hand under graviditeten och när barnet är nyfött. Men behovet av föräldrautbildning är lika stort under barnets hela uppväxt. En undersökning som gjordes av visade att knappt två av tio föräldrar med barn mellan har deltagit i föräldrautbildning och bara en av tio har deltagit i föräldrautbildning för barn . Enligt finns det studier som visar att deltagandet i föräldragrupper kan förebygga psykisk ohälsa hos barn och att föräldrar får ökad kunskap om betydelsen av en klar kommunikation, att visa positiv uppmärksamhet och en genomtänkt gränssättning. En kartläggning genomförd av visar att av föräldrarna är intresserade av att delta i en föräldragrupp. Den samlade aktiviteten i landet för föräldrar har också ökat . Jag anser att regeringen skyndsamt måste se över hur föräldrautbildningar erbjuds i våra olika kommuner. Det är oerhört viktigt att kommunerna stöder och uppmuntrar föräldrautbildning under barnets hela uppväxttid med olika inriktningar såsom parrelationen, papparollen, gränssättning, barnets olika utvecklingsstadier osv. Olika gruppers särskilda behov bör tillgodoses, t.ex. unga föräldrar, invandrarföräldrar, barn med funktionshinder, regnbågsföräldrar eller föräldrar med tonåringar.
mot · GY02So364 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning för tandvårdspersonal för att förebygga och uppmärksamma omsorgsbrist och övergrepp mot barn. Tandvården har en unik möjlighet att komma i nära kontakt med alla barn. De får en god överblick över eventuella skador i mun- ansikts-, och halsregionen. Tandvården ser hur barnet svarar och kan också vara uppmärksam på om barn uteblir från inbokade tider. Vi vet att de flesta fysiska övergrepp mot barn sker mot övre delen av kroppen. Massiv tandröta hos barn bör tolkas som uttryck för försummelse tills motsatsen är bevisad. Tydliga rutiner bör etableras inom tandvården för att följa upp barn som inte kommer till inbokad tid. Att utebli kan även vara en signal på försummelse. Tandvården har anmälningsplikt men erfarenheten visar att allt för få tandläkare använder sig av denna. Undervisning som berör övergrepp och anmälningsskyldighet måste bli obligatorisk i all utbildning och vidareutbildning av tandvårdspersonal. Det är också viktigt att andra yrkesgrupper som arbetar med barn ska ges information om tandvårdens viktiga roll i arbetet för att värna och skydda barnen. Tandvårdens viktiga roll för att skydda utsatta barn ska uppmärksammas i det nationella arbete som bedrivs för att förebygga och uppmärksamma omsorgsbrist och övergrepp mot barn. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02So366 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för att motverka vårdrelaterade infektioner. drabbas tusentals patienter i av så kallade vårdrelaterade infektioner till följd av dålig handhygien och orena arbetskläder inom sjukvården. Den vanligaste smittvägen för vårdrelaterade infektioner sker via vårdpersonalens kläder, händer och tekniska utrustning. Vårdrelaterade smittor utgör stora hot mot patientsäkerheten eftersom de kan sprida antibiotikaresistenta bakterier. Det finns stor risk att spridningen av antibiotikaresistenta bakterier få så allvarliga konsekvenser att vi inte kan behandla allvarliga infektioner med antibiotika. För den enskilda patienten kan en vårdrelaterad smitta innebära insjuknande i mycket svårbehandlade infektioner och medföra långa sjukdomsperioder som ibland leder till kroniska sjukdomstillstånd. För sjukvården blir konsekvensen av detta höga kostnader med ökade behandlingskostnader och förlängda vårdtider. Kommuner och Landsting (SKL) uppskattar att av dem som vårdades på sjukhus i hade en vårdrelaterad infektion. I en rapport från (Vårdhygien i kommuner En enkätundersökning) framkommer det att situationen för vårdhygien inom kommunerna inte är tillfredsställande. Endast sex av tio kommuner tillhandahåller arbetskläder till vårdpersonal. Personliga assistenter är den yrkesgrupp som har den sämsta tillgången till arbetsdräkt från arbetsgivaren enligt rapporten. Vidare visar rapporten att ytterst få kommuner har riktlinjer för tvätt av arbetskläder och att två av tio kommuner skickar kläderna på tvätt. Endast 17procent av vårdpersonalen byter arbetskläder . Det går att förhindra denna fortskridande utveckling av vårdrelaterade infektioner och antibiotikaresistenta bakterier. Genom basala hygienrutiner och skyddskläder är det möjligt att på ett enkelt och lönsamt sätt bryta kontaktsmittan. Att tillgodose personalen med arbetskläder och också tillse att de tvättas på ett korrekt sätt minimerar inte endast vårdrelaterade infektioner och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier utan även kostnader inom den kommunala vården. Mot bakgrund av detta bör regeringen ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att motverka vårdrelaterade infektioner.
mot · GY02So367 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängd sista förbrukningsdag för läkemedel. De flesta läkemedel har en praktiskt taget obegränsad hållbarhet. De konstrueras för att vara extremt hållbara. De ska klara av att passera saltsyrabadet i magsäcken för att därefter opåverkade tas upp av tarmen. Många läkemedel bryts aldrig ned. Efter det att de utsöndrats från kroppen ackumuleras de i naturen och därmed vårt dricksvatten. Andra läkemedel passerar inte ens kroppen. kasseras fullt fungerande läkemedel för mångmiljardbelopp i på grund av att de passerat sista förbrukningsdag. Man räknar med att av den totala försäljningen om ca kasseras. Själva destruktionen kostar också stora belopp. Persistens, bioackumulation och toxicitet är viktiga begrepp när läkemedels påverkan på miljön ska värderas. Det finns givetvis läkemedel med kort hållbarhet, varav de flesta är flytande snarare än fasta. Faktum kvarstår att av alla läkemedel är persistenta. Den hållbarhetstid som gäller för läkemedel normalt två eller har en godtycklig snarare än vetenskaplig förklaring. Därför bör initiativ tas i syfte att se över för läkemedel. Finn (M)
mot · GY02So369 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om haveriutredningar vid självmord. fick en ny lag som berör barn som avlidit till följd av brott, den så kallade lex . I korthet kan den beskrivas så att när ett barn misshandlas till döds ska en tillsättas för att se hur det kunde gå så snett, hur ett barn kunde utsättas för så svår misshandel att det dog utan att myndigheterna ingrep. Syftet är att med hjälp av den kunskap man får kunna sätta in åtgärder för att förhindra liknande brott . Skydda andra barn, helt enkelt. Vi anser att det också behövs haverikommissioner vid självmord. har antagit ett nationellt program för självmordsprevention. Det omfattar en övergripande vision och nio strategier. Den övergripande visionen är att ingen bör hamna i en så utsatt situation att den enda vägen ur den upplevs vara självmord. Ingen ska behöva ta sitt liv. ökar den psykiska ohälsan bland barn och unga. Suicid är den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen både bland män och bland kvinnor. väljer mellan två och tre unga människor att ta sitt liv. Ungdomen, den tid i livet då allt är möjligt och mycket känns stort, nytt och spännande. Men den tid då många upplever oro för vardagen och för framtiden. De flesta ungdomar tar sig igenom sin uppväxt utan större problem, men några upplever en så stor oro att de dämpar sin oro och ångest med droger eller genom olika självskadebeteenden. Andra väljer det yttersta medlet och går så långt att de tar sitt liv. Gemensamt för dessa är en sårbarhet och en stor mottaglighet för livets motgångar. Sårbarheten kan bero på ärftlighet, men också på svåra upplevelser eller livssituationen. Om en person som begått självmord har varit i kontakt med vården innan självmordet ska man enligt nuvarande regelverk göra en kartläggning av vad som skett och vilka kontakter man haft. Det är bra. Men vi menar att en sådan kartläggning bör alltid göras vid ett självmord, det är inte tillräckligt att bara göra det då man har haft vårdkontakt. När ett flygplan kraschar görs en haveriutredning. Tanken är att förhindra andra plan från att göra samma sak. När en människa kraschar görs ingenting systematiskt. Det borde ske. kan ses som en form av social haveriutredning när ett barn blivit utsatt för brott och dödats. Där utreds hur sociala myndigheter, skola, sjukvård och barnomsorg agerat vad som har gjorts och inte gjorts, men kanske borde ha gjorts. Den är inte till för att jaga syndabockar utan för att bli bättre på att förebygga, så att detta inte ska hända igen, för att hela samhället ska bli bättre på att se hur det kunde ha undvikits. Vi anser att det behövs en samlad haveriutredning, typ lex , vid suicid. Det är först när vi får kunskaper om vilka luckor som måste tätas och vilka fel som måste åtgärdas, som vi på allvar kan förhindra och hjälpa. Regeringen bör verka för att initierar ett arbete i denna riktning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GY02So370 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förebyggande åtgärder inom hälsoområdet. En stor del av den tillgängliga statistik och medierapportering som finns visar att det finns allvarliga brister i den svenska folkhälsan. Dessa brister kan i stort delas in i två huvudgrupper. Å ena sidan handlar det om luftföroreningar och oacceptabla arbetsmiljöer och arbetsplatser med mera. Å andra sidan finns en stor grupp mer eller mindre självförvållade vällevnadssjukdomar som exempelvis övervikt och bruket eller missbruket av alkohol och andra droger. I den första gruppen finns det till viss del mer raka och hanterliga metoder för att komma till rätta med missförhållanden. I den andra ohälsogruppen, med mer individuella problem, läggs mycket av ansvaret på den enskilda individen. Vi tänker på bruket eller missbruket av narkotika, alkohol och tobak. Sedan vårt lands gränser öppnats i och med inträdet i EU har tillgängligheten ökat och därmed den okontrollerade införseln av narkotikapreparat och andra droger eftersom kontrollmöjligheterna har blivit sämre. Konsekvenserna av detta har lett till ökat individuellt beroende samt fysiska och psykiska lidanden för enskilda individer, familjer och alltför många barn. Det förhållandet att rökning numera går allt längre ned i åldrarna, vilket även gäller bruket av alkohol, anser vi vara en risk för framtida beroende samt även risk för övergång till tyngre missbruk senare i livet. Rökningen är den enskilt största ohälsofaktorn och utgör en allvarlig hälsorisk som i alltför många fall leder till individuella lidanden och för tidig död. Det orsakar också samhället stora kostnader och belastar sjukvårdens resurser. Även om kostnaderna för vår ohälsa tar alltför stor del av vår gemensamma ekonomi, är det i första hand omsorgen om individens kända och oönskade lidanden och olycka vi tänker på och som vi anser bör minska genom ett gediget arbete med bland annat förebyggande åtgärder. Det görs en hel del, men vi är övertygade om att ytterligare förbättringar är möjliga att åstadkomma. Folkhälsopolitiken utgår från följande övergripande mål. De utgör en god grund för det fortsatta arbetet. Delaktighet och inflytande i samhället. Ekonomisk och social trygghet. Trygga och goda uppväxtvillkor. Ökad hälsa i arbetslivet. och säkra miljöer och produkter. En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Gott skydd mot smittspridning. Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa. Ökad fysisk aktivitet. Goda matvanor och säkra livsmedel. Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. Folkhälsopolitiken slår fast att det ska skapas förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Vi vill understryka den inriktningen. Folkhälsan både i och i många andra länder är klassbunden. Ökade sociala och ekonomiska klyftor leder också till ökade klyftor när det gäller folkhälsan. En politik som minskar de sociala och ekonomiska klyftorna har därför stor, för att inte säga avgörande, betydelse för ett framgångsrikt folkhälsoarbete.
mot · GY02So371 · 2010-10-20 00:00:00 — Tidig upptäckt av bröstcancer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya metoder för att upptäcka bröstcancer hos kvinnor. Mammografi, röntgenundersökning av kvinnors bröst, genomförs genom landstingens försorg. Kvinnor i en viss åldersgrupp kallas till återkommande kontroller för att man tidigt ska kunna upptäcka bröstcancer. Dessa undersökningar har visat sig vara till stor hjälp när det gäller tidig upptäckt så att man kan sätta in åtgärder på ett tidigt stadium, vilket naturligtvis är till stor nytta för patienten. Men det har visat sig att mammografin inte hittar alla tumörförändringar. Användning av ultraljud spårar avsevärt fler än sedvanlig mammografi. Utrustningen finns redan på sjukhusen, varför kostnaden bör bli låg. Det finns även andra tekniker, exempelvis undersökning med magnetkamera (MR). Denna teknik är ännu alltför oprövad, varför det behövs mer forskning. Att skapa nya tekniker för att i tidigare skede hitta tumörer i brösten skulle innebära att allt fler tumörer upptäcks och att fler cancerdrabbade kan få adekvat behandling i ett tidigt skede. Det är angeläget att såväl beprövade metoder, exempelvis ultraljud, som nya metoder, exempelvis magnetkamera, kompletterar mammografiundersökningarna i syfte att i större utsträckning upptäcka bröstcancer hos kvinnor i ett tidigt skede.
mot · GY02So372 · 2010-10-20 00:00:00 — Behovsstyrd hälso- och sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bra och gedigen vård och omsorg som fördelas efter behov. Ett gott samhälle kännetecknas av att det finns tillgång till hjälp och stöd när medborgarna behöver det. Den hjälpen och det stödet ska vara solidariskt finansierad och ges utifrån behov. Det är en självklarhet att den som har störst behov ska behandlas först. Det får aldrig vara plånboken som styr vilken vård man har rätt till. Den diskussion som förs i vårt land om privatiseringar av sjukvården är oroande, inte minst ur ett solidaritetsperspektiv. Vi får inte låta utvecklingen gå tillbaka till gångna tider när den mest välbeställda fick den bästa vården. Vår svenska sjukvård är på många sätt utmärkt och fyller väl sin funktion. Det finns naturligtvis brister som måste åtgärdas även i nuvarande system. Flera undersökningar visar att skillnaden i tillgänglighet för kvinnor och män är stor. Det finns också stora skillnader mellan olika landsting och regioner. Vi kan konstatera att befolkningen i vårt land blir allt äldre. Men är vi också friskare och lever allt längre. Detta gör att hälso- och sjukvården måste förändras i takt med förändringarna hos befolkningen. Det behöver avsättas mer av våra gemensamma resurser till hälso- och sjukvården . Välfärdsfrågorna måste vara i fokus och det är angeläget att vi skapar en modern och framtidsinriktad hälso- och sjukvård till gagn för alla medborgare. Vår framtida sjukvård ska vara solidariskt finansierad och den ska ge en bra och gedigen vård och omsorg som fördelas efter behov.
mot · GY02So373 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personlig assistans efter . En viktigt utgångspunkt i ett modernt välfärdsamhälle är att alla medborgare ska behandlas med respekt och ges likvärdiga möjligheter. Människor med funktionshinder skall kunna verka i samhället som aktiva medborgare. Det innebär att de ska ha möjlighet till utbildning och en varierande och rik framtid. Människor som är i behov av samhällets stödinsatser måste bemötas värdigt och med respekt. Alla människor har rätt till en grundläggande social trygghet, oavsett ålder. För personer med behov av personlig assistans skall det finnas rätt till personlig assistans via statlig assistansersättning. Denna assistans måste kunna följa individen , i hemmet, på resor och vid sjukhusvistelser. För personer med mindre behov skall det finnas möjlighet att få assistans som har den personliga assistansens kvalitet. finns det ingen nedre åldersgräns för rätten till assistansersättning. Man kan få assistansersättning även när hon eller han har fyllt , men bara om den är beviljad före . Detta upplever personer som har fyllt när behovet av assistans uppträder som en orättvisa. Dagens lagstiftning om assistansersättning är föråldrad när det gäller synen på assistansersättning efter 65år. Mot bakgrund av att alltfler kan antas vara i behov av assistans kommer att öka, är det angeläget att frågan om personlig assistans efter ses över. Syftet ska vara att göra det möjligt att beviljas assistansersättning från även när man har fyllt .
mot · GY02So374 · 2010-10-19 00:00:00 — Tillgänglig information som mål för handikappolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglig information som ett mål för handikappolitiken. Att kunna ta till sig och förstå information är en grund för ett aktivt medborgarskap i vårt land. Det är då det blir lätt att göra rätt, lätt att känna sig delaktig i det gemensamma samhällsbygget. Tyvärr är detta inte en självklarhet. En fjärdedel av vuxna befolkning har svårt att läsa och förstå skriven text. Trots detta saknar två av tre myndigheter lättläst på sina webbsidor. lyfter de nya inriktningsmålen för handikappolitiken 20102016 inte fram skriftlig information över huvud taget. Stat, landsting och kommuner borde ta ett större ansvar för att alla kan läsa och förstå samhällsinformation. har undersökt 235 myndigheters webbplatser. Av dessa är det som har en länk på webbplatsens första sida som leder till någon form av lättläst information. När vi undersökte kommunernas webbsidor var motsvarande siffra . I regeringens nya strategi för tillgänglighetsarbetet 20112016 ska 17 utvalda myndigheter följas upp enligt tillgänglighetsmålen. saknar många myndigheter lättläst information på sina webbplaster. Dit hör Arbetsförmedlingen, , , och Transportstyrelsen. Tillgänglighet är en mänsklig rättighet. Tillgänglighet är också en förutsättning för att vårt demokratiska system ska fungera. Alla människor har rätt att vara delaktiga samhällsmedborgare utifrån sina egna förutsättningar. Men tillgänglighet handlar inte bara om trottoarer, ramper och teknisk anpassning av webben. Därför bör även tillgänglighet beträffande text vara ett självskrivet mål för handikappolitiken, och regeringen ska i regleringsbrev till samtliga myndigheter ange detta som ett krav.