ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ327 · 2010-10-26 00:00:00 — Enhetlig märkning inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsatt satsa på Svanen som miljömärke i och . Den nordiska miljömärkningen Svanen firar tjugoårsjubileum. finns svanmärket på över 6000 produkter. Märkningen ger konsumenterna vägledning vid inköp. Svanmärket är garanten för att produkten är testad och säkerställer att de miljökrav som ställs verkligen är uppfyllda. Svanen är det mest kända miljömärkningssystemet i . lanseras även EU Ecolabel som miljömärkningssystem inom hela EU. Båda märkningssystemen finansieras via avgifter, men kriterierna är inte helt desamma och det är något lägre kostnad för företagen att Ecolabelmärka än att märka med Svanen. Upplysta konsumenter är den viktigaste faktorn för att få en hållbar konsumtion. I har vi kommit långt genom vårt tjugoåriga miljömärkningssystem Svanen, och det är väl känt av konsumenterna. svarade att de kände till märket i en nordisk marknadsundersökning 2009. Regeringen behöver därför fortsätta driva på för att få fler svanmärkta produkter och vässa tidigare miljökrav till att bli än mer miljövänliga. är det naturligtvis bättre med en enhetlig märkning inom EU. Men i dagens läge finns Ecolabel endast inom 28 produktområden medan svanmärket finns inom 65 produktområden. Den underfinansiering av Ecolabelsystemet som finns måste också lösas.
mot · GY02MJ329 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen om administrativa sanktioner inom fiskerinäringen bör ses över. kom regeringens proposition Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område (2007/08:107). Syftet med denna var att avkriminalisera överträdelser som var administrativa, exempelvis rapportering och anmälningar. De överträdelser som ska föranleda sanktionsavgift ska vara lätt konstaterbara och inte kräva någon omfattande utredning eller ingående bedömning. Beslut ska fattas av och gälla som domstols dom. gavs också bemyndigandet att utfärda avgifter vid sådana överträdelser. Tillämpning av denna nya lagstiftning har skett med ett strikt ansvar som grund för bedömningar och saknar den normala formen av fritt val för myndigheten att avgöra lämpligheten av avgift i det enskilda fallet. Denna lagstiftning bör utvärderas och ses över utifrån att denna möjlighet saknas.
mot · GY02MJ330 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mängden Kw-dagar som tilldelas varje land ska justeras då stängda områden inrättas. Regeringen träffade en överenskommelse med om flera för fisket stängda områden i i syfte att skydda torskbeståndets lekområden och lektider. I bedrivs emellertid även annat fiske än sådant efter torsk. Fisket efter havskräfta och plattfiskar där bestånden är stabila och på en bra nivå bör kunna utvecklas. Danska myndigheter har räknat ut att de stängda områdena motsvarar en begränsning av fiskets tillgängliga fisketid . Mot den bakgrunden har hos begärt och fått fler s k Kw-dagar för fiske i området. Fiskets organisation har begärt motsvarande åtgärd från svenska myndigheter utan att få någon respons. När fiskenäringens utkomstmöjligheter påverkas i hög grad av olika förvaltningsbeslut, till exempel ett stängt område, borde även svenska myndigheter underlätta för näringen. bör därför ge regeringen till känna som sin mening att mängden Kw-dagar som tilldelas varje land ska justeras då stängda områden inrättas.
mot · GY02MJ331 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förenklat regelverk för fiskenäringen. Alliansregeringen har under sina år vid makten bedrivit ett hårt arbete för att minska antalet krångliga regler för företagen. Ändå återstår dock en del innan vi nått målet på en 25-procentig minskning. Som en utgångspunkt för arbetet har regeringen inrättat ett regelråd som granskar både nya och gamla regler som arbetar utifrån frågeställningarna: Behövs verkligen denna regel? Är den utformad på rätt sätt? Löser den det problem som den ska bemöta? Vilken kostnad innebär den för ett företag? Utifrån detta har man sedan ändrat eller avskaffat krångliga regler som drabbar företagen. På jordbruksområdet har mycket positivt hänt. Fiskerinäringen har dock inte upplevt att detta har skett för fisket, varken på nationell nivå eller inom EU. Jag anser att regelförenklingar måste ske även för fiskenäringen.
mot · GY02MJ332 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för den nya myndighetsstrukturen skapa ett nära samarbete mellan fisket och havsforskningen. kommer att läggas ned och merparten av verkets uppgifter överföras till myndigheten för havsmiljö- och vattenfrågor. har en utredning från Formas lagt fram förslag på hur forsknings- och utredningsverksamheten inom skall organiseras. Förslagen innebär att SLU ska ta över huvuddelen av forskningsverksamheten. Forskning av hög kvalitet om havsmiljö och fiskbestånd är av avgörande betydelse för både förvaltning av havets resurser och bruket av dessa resurser. Att ta tillvara den kunskap som finns inom fisket är en viktig del av forskningen som till hög grad använder uppgifter från fisket som sitt dataunderlag. I våra grannländer och finns ett utbyggt samarbete mellan fisket och havsforskningen. Där deltar fiskerinäringen i planering, utförande och utvärdering av forskningsverksamheten, vilket är till nytta både för bruket och bevarande av havets resurser. bör mot denna bakgrund som sin mening ge regeringen till känna att det inom ramen för den nya myndighetsstrukturen skapas ett nära samarbete mellan fisket och havsforskningen.
mot · GY02MJ333 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfulla åtgärder för skogsvårdande insatser. Skötseln i en del av landets skogar har tyvärr stora brister. En viktig orsak till bristerna kan vara att vissa skogsägare inte uppfattar kraven i skogsvårdslagen på återföryngring som tillräckligt skarpa. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Detta har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen och bedriva det miljömässiga och skogsvårdande arbete som är nödvändigt. Detta sammantaget leder till att återväxten i skogen blir mindre än den skulle vara med en bättre skötsel. Eftersom skogsproduktionen är en så viktig del av landets försörjning riskerar detta påverka hela samhällsekonomin. Det är därför angeläget att regeringen genomför kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring.
mot · GY02MJ334 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven har återkommit i med stor kraft . var storskarven utrotningshotad. Men finns minst 30 000 häckande par fördelade på mer än 150 kolonier i landet, framför allt längs kusterna från i norr till och samt i ett flertal insjöar inklusive , , och . Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GY02MJ335 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett gemensamt pantsystem för aluminiumburkar i hela EU. transporteras stora mängder aluminiumburkar mellan EU-länderna. De tomma burkarna hamnar ofta i soporna eller, ännu värre, i vår natur. Eftersom burkarna inte är nedbrytbara utgör de ett stort nedskräpnings- och miljöproblem. Men de utgör också ett energiproblem eftersom aluminium är energikrävande att framställa. För att vi ska kunna spara energi bör de därför återanvändas/återvinnas. I har vi ett retursystem som bygger på producentansvar. Producenterna är skyldiga att ta tillbaka sina egna förpackningar och betala tillbaka pant på dem. De har en skyldighet att ta tillbaka alla returförpackningar, men inte att betala pant för andra producenters förpackningar som inte ingår i systemet. Därför faller andra länders förpackningar utanför systemet. Av såväl miljö- som energiskäl behövs därför ett gemensamt system i som innebär att det råder både ett återtagningsansvar och ett pantbetalningsansvar för returförpackningar inom hela EU. Regeringen bör därför verka för att ett sådant producentansvar med pantsystem skapas inom EU.
mot · GY02MJ336 · 2010-10-25 00:00:00 — Förbud mot fällfångst på lokatter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot fällfångst av lokatter. Det är inte förbjudet att fånga lokatter i fällor. Lokatterna kan fångas och sitta i fällorna länge innan de kontrolleras. Djuret kan då vara panikslaget och skadat när det försökt ta sig ur fällan. I vissa fall kan då djuret vara så skadat att det måste skjutas. Fällfångst av lodjur var under förbjudet utanför renbetesområdet beroende bl.a. på konstaterade skador, men fällfångst tilläts igen . Vi måste bevara våra rovdjursarter och se till att minimera risken för illegalt dödande. Därför bör all fällfångst på lokatt förbjudas.
mot · GY02MJ337 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att oljeborrning i ska förbjudas och att all olja som transporteras till havs ska dna-märkas. En fjärdedel av betraktas som död. Den främsta orsaken är övergödning från avlopp och jordbruk. Den långsamma vattenomsättningen gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning, utan stannar kvar och anrikas. Trots det visar de senaste undersökningarna att torskbeståndet börjat återhämta sig i östra . För att stödja denna positiva utveckling måste särskild hänsyn tas till miljö och djurliv. Flera Östersjöstater utvinner eller prospekterar olja i . En oljeolycka i skulle få allvarliga miljökonsekvenser. Oljekatastrofen i är ett skrämmande exempel på hur människor och miljö påverkas av ett oljeutsläpp. Det som kan hända amerikanska oljeplattformar i kan också hända polska eller ryska oljeplattformar i . Regeringen avslog OPAB:s, , ansökan om att få provborra efter olja i . Motiveringen var att svensk oljeutvinning inte kan bli aktuell mot bakgrund av hur extremt känslig och utsatt miljö redan är. borde därför inom EU och verka för att det uppnås ett förbud mot oljeutvinning i hela . Det är inte bara oljeplattformar som hotar den känsliga miljön i . transporteras 250miljoner ton olja på och uppskattningsvis sker det 60 illegala oljeutsläpp. har ett förbud införts mot transport av olja i enkelskroviga fartyg. En överenskommelse om förbud mot att transportera bunkerolja, fartygets bränsle, direkt innanför ytterskrovet finns . Det minskar risken för oljeolyckor, men det räcker inte. För att minska de illegala oljeutsläppen så borde all olja som transporteras på dna-märkas så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp sker. En oljekatastrof i skulle få långtgående konsekvenser, både för miljön och för de 90 miljoner människor som lever inom avrinningsområde. Turistindustrin utmed Östersjöns kuster skulle drabbas hårt, inte minst län som har långa kuster mot skulle påverkas. Statistik från SCB visar att län är den näst största campingregionen i , efter . Det beror på alla campingplatser utefter kuster. Allt detta skulle riskeras av ett oljeutsläpp. För att förhindra oljeutsläpp måste oljeborrning i förbjudas och all olja som transorteras till havs dna-märkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02MJ339 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och svenska hagar. för jordbruket kan innebära att svenska hagar riskerar att växa igen och den biologiska mångfalden försämras. Svenska beteshagar med träd, buskar och örter liknar inte en medeleuropeisk hage med oftast rena gräsytor utan träd. Enligt de nya reglerna får det exempelvis inte finnas fler än 60 träd per hektar för att det ska utgå stöd till en svensk markägare. med träd betraktas inte som jordbruksmark utan som skog och omfattas inte av jordbrukspolitiken. Regelverket för jordbruksstöd har blivit krångligt. Trädrika betesmarker bör ges stöd, för att bevara svenska hagar och marker. Biologisk mångfald och svenska vedertagna traditionella skötselmetoder bör gälla och beaktas när miljöersättningar utgår för skötsel av vårt svenska odlingslandskap. Ovanstående bör beaktas vid kommande EU-förhandlingar.
mot · GY02MJ340 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av fortsatta satsningar på ökad konkurrenskraft och framväxten av fler lokala livsmedelsproducenter. Vad vi lägger på tallriken har stor betydelse för vår miljö och vårt klimat. Runt hälften av all miljöpåverkan sker genom hushållens konsumtion med mat, transporter och boende. En satsning på svensk livsmedelsproduktion är bra både för miljön och för att underlätta miljömedvetna val för konsumenterna. Maten och livsmedelshanteringen är en viktig del i den gröna ekonomin. De gröna näringarna är nyckeln till att lyckas med den nödvändiga omställningen. Ett miljösmart jordbruk ger flera av de lösningar som krävs för att möta miljöutmaningarna. Livsmedelssektorn står för en betydande del av de växthusgaser som släpps ut i världen. En stor del av den mat vi äter är beroende av mark i andra länder. En tredjedel av vår mats miljöpåverkan sker utomlands. Det kan handla om allt från sojaproduktion som leder till att regnskog i avverkas till långa transporter. Detta är en del av de ekologiska fotavtryck, den påverkan på miljön, som vi svenskar lämnar efter oss i omvärlden. Genom mer lokalproducerad mat kan vi minska miljöbelastningen globalt sett. Svenska bönder är världsledande när det gäller att producera miljövänlig mat. En livsmedelsproduktion som inte bara värnas i andra länder utan också på hemmaplan har betydelse för såväl miljö, djurskydd som öppna landskap. Närproducerad mat har flera fördelar. Transporterna blir kortare. Mat, och särskilt grönsaker, som äts nära där den producerats håller sig fräschare och håller längre. Eftersom allt fler människor dessutom vill veta varifrån maten kommer och hur den har producerats ökar intresset för närproducerad mat. Inom regeringens nuvarande satsning Matlandet görs insatser för såväl primärproduktion, offentliga kök som restaurangbranschen. Hela kedjan är viktig. Det finns däremot ett område som är helt grundläggande och det är primärproduktionen. För utan den svenska bonden blir det ingen svensk mat och då kan vi inte heller räkna med någon förädlingsindustri, någon matturism eller några restauranger i toppklass. Av den anledningen är det viktigt att fortsätta stärka konkurrenskraften för det svenska jordbruket. Generella, fortsatta sänkningar av företagens skatter och avgifter och minskning av regelkrånglet är en bra början. Regelförenkling för små livsmedelsföretag, en möjlighet att vara med vid offentliga upphandlingar och fortsatt stöd till småskaliga slakterier är några viktiga aspekter för ett matland med fler närproducenter för livsmedel. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02MJ343 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s framtida jordbrukspolitik. Den europeiska jordbrukspolitiken (CAP) har varit föremål för förändring . Bland de faktorer som haft betydelse för den senaste översynen har varit från 15 till 27 länder, WTO-förhandlingarna och EU:s budget. De grundläggande målen för CAP som de uttrycktes i och senare i Lissabonfördraget är: ökad produktivitet i jordbruket, skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, tryggad tillgång till livsmedel, Politiken formades med såväl producenternas som konsumenternas bästa för ögonen. Konsumentaspekten glöms dock ofta bort när CAP diskuteras. I senaste översynen 2009 Hälsokontrollen vidgades CAP till att bl.a. omfatta även åtgärder för klimatförändringar. CAP belastar av EU:s budget (). Slås budgeten ut på samtliga medlemsstater utgör den av BNP och ligger därmed under de nivåer som varje medlemsstat satsade på sina jordbruk innan de gick med i Europeiska unionen. Den pågående översynen av CAP kommer förmodligen att innebära ett vägval för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. De budgetrestriktioner som finns i ett finansiellt svagare får helt klart konsekvenser för framtiden. Det gäller därmed att effektivt utnyttja skattebetalarnas pengar. Men eftersom de utmaningar som står inför inte sätter gränser är det naturligt att det även fortsättningsvis finns en stark gemensam jordbrukspolitik som kan medverka till gemensamma lösningar som bl.a. innebär följande: Att långsiktigt säkra livsmedelssäkerheten för den europeiska befolkningen och medverka till att säkra tillgången på livsmedel i takt med den ökade globala efterfrågan. Denna förväntas att öka (FAO). Den senare tidens instabilitet på marknaden, ofta som en följd av klimatförändringarna, visar hur viktigt det är att hålla livsmedelsförsörjningen intakt (eller till och med öka). säkra att europeiska konsumenter får tillgång till livsmedel av hög kvalitet producerade på ett hållbart sätt. Det är viktigt att sträva efter ett hållbart samhälle för att säkra öppna landskap, tillgång till vatten och andra naturresurser. Livsmedelsproduktion, även i bergsområden och andra ytterområden, medverkar till en levande landsbygd, arbetstillfällen (genom exempelvis turism) och till ett rikare samhälle. Satsningar på forskning och innovationer för att få ett mera effektivt och resurssnålt jordbruk.
mot · GY02MJ344 · 2010-10-21 00:00:00 — Begränsning av farliga kemikalier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap kring skadliga ämnen och behovet av att begränsa farliga kemikalier. Vi ser hur hälsoproblem som astma, allergi, diabetes och övervikt ökar bland barn och unga i västvärlden. Flickor kommer in i puberteten tidigare och tidigare, och det verkar finnas ett ökat antal barn med autism och andra neuropsykiatriska tillstånd. Men ingen vet riktigt varför. Forskarna letar efter orsakerna och de tror det finns ett samband med miljöpåverkan. Kan det vara så att olika kemiska substanser påverkar oss mera än vad vi tror? T.ex. mjukgörare i plast, ftalater som finns i mjuk plast och i en mängd vanliga konsumtionsprodukter som leksaker, rengöringsmedel, hygienartiklar, förpackningar med mera. Kemiska substanser finns i de flesta saker som vi omger oss med. Hur påverkas vi av detta och inte minst hur påverkas allt från fostret till små barn och äldre barn? Det är kanske så att vissa ämnen inte ger skador förrän först i nästa generation. Det kanske inte bara är en fråga om koncentration av skadliga ämnen utan när man i livet utsätts för dem. Därför krävs det en kraftfull satsning på forskning om skadliga ämnens påverkan på människan, från fostret i magen till den vuxna. Det krävs ökad kunskap för att kunna ge råd och stöd till hur vi byter ut farliga ämnen till mindre farliga eller ofarliga ämnen. Kemikalieanvändningen måste därför regleras bättre. är kunskapen om hur kemikalier används och hur de påverkar såväl människor som natur bristfällig. Slutsatsen är att vi behöver en säker kemikalieanvändning. Kunskapen om kemikalier och dess samverkan måste öka, farliga kemikalier ska förbjudas eller när detta inte går ersättas med mindre farliga alternativ. Kontrollen och tillsynen måste bli bättre. Enligt är det dock svårt att nå målet om en giftfri miljö till 2020. Orsakerna är flera, bland annat att kemikalieanvändningen i världen ökar stadigt och att kunskapsnivån är låg. Detta är problematiskt. Inom EU används 2 500 högvolymkemikalier. Men för av dessa är kunskapsläget begränsat. För de 97 500 lågvolymkemikalierna är kunskapsläget ännu sämre. Regeringen bör ta initiativ till en ny strategi för att öka kunskapen, förbättra tillsynen och begränsa användningen av farliga kemikalier.
mot · GY02MJ345 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på säl. Sälbeståndet i har ökat markant. En negativ utveckling i och med sälbeståndets ökning är att sälarna har blivit ett stort problem för yrkesfiskarna då de konkurrerar om fångsten. Alltför många sälar har lärt sig att det är lättare att ta den fisk som är fast i fångstredskapen än att behöva jaga själva. Det innebär att fiskare får ta upp nät där sälarna har tagit fångsten och enbart mindre delar är kvar av den fisk som suttit där. För att komma till rätta med detta problem är det nödvändigt att yrkesfiskarna får tillstånd att skydda sina redskap mot angrepp från sälarna. Det är då nödvändigt att tillstånd ges för att skjuta säl som vittjar fiskarnas redskap. Viss skyddsjakt på säl får och kan bedrivas, men omfattningen av sådan skyddsjakt är inte särskilt stor. Ekonomiskt stöd kan även utgå inom ramen för det nya fiskeprogrammet för perioden 20072013 till såväl utveckling av nya redskap som till investeringar i befintliga redskap som skyddar mot angrepp från sälar. Det finns således en del möjligheter att kompensera yrkesfisket för skador orsakade av sälar och för att minska effekterna av sälpopulationer stadda i tillväxt. Men det räcker inte. Problemen med sälar i vissa regioner får inte underskattas. Inte minst lider det småskaliga kustnära fisket av svag lönsamhet. Sälförekomsten är en starkt bidragande orsak till detta. Mot denna bakgrund anser vi att en beståndsreglerande jakt på säl bör införas.
mot · GY02MJ346 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på skarv. har haft en kraftig ökning av skarv . Det är en ökning som har medfört att denna fågelart numera häckar i stora delar av vårt land. Att ökningen varit mycket snabb beror på många faktorer, bland annat har övergödning lett till mer tillgänglig föda i . Skarven är en stor konkurrent till yrkesfisket och har när den häckar en stor negativ inverkan på naturen. Exemplen på detta är synliga på många ställen utefter vår kust. Hela öar har blivit helt förstörda av skarvens spillning och häckning. med högt naturvärde och som i många fall avsatts som naturvårdsområden har blivit något som liknar områden som utsatts för naturkatastrofer. För att komma till rätta med situationen är det nödvändigt att tillstånd ges för skyddsjakt på den art av skarv som förorsakar dessa problem. Allmän jakt på skarv är enligt rådets direktiv om bevarande av vilda fåglar (79/409/EEG) inte tillåten. Det finns trots detta möjlighet för att enligt jaktförordningen (1987:905) besluta om skyddsjakt på skarv. Länsstyrelserna har meddelat tillstånd att skjuta cirka 10 000 skarvar samt att pricka 20 00030000 ägg . Resultatet av skyddsjakten är att 60007 000 skarvar skjutits och ca 10000 ägg prickats . Trots denna relativt omfattande skyddsjakt har skarvpopulationen inom svenskt territorium ökat från cirka 25000 par 2001 till över 40000 par 2008. Mot denna bakgrund anser vi att bör verka för att allmän jakt på skarv införs inom ramen för en översyn av EU:s fågeldirektiv.