mot · GY02Fi230 · 2010-10-27 00:00:00 — 1 Ansvar för hela Vi rödgröna partier har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi fullföljer vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och lägger nu ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas, genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tillvara. Där vi bryr oss om varandra och där man kan känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster, och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra världsledande på grön omställning och miljöteknik och så många positiva följdeffekter i form av jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission, för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. 1 Ansvar för hela Sverige1 3 Förslag till riksdagsbeslut6 4 Det ekonomiska läget8 4 a Global ekonomisk osäkerhet8 4 b Långtidsarbetslösheten biter sig fast8 4 c Välfärdens finansiering försvagas9 4 d Utförsäkringarna fortsätter10 4 e förlorar på en passiv klimat- och miljöpolitik11 4 f Ojämlikheten har ökat12 ska tillbaka till överskott12 5 a Ett framgångsrikt där jobben sätts först13 1 Hundratusen fler jobb, praktik- och utbildningsplatser13 2 Rivstart för unga13 3 Konkurrenskraftig industri och sänkt restaurangmoms14 4 Utveckling av kompetens 44 000 utbildningsplatser och höjda studiemedel14 6 Jämställda jobb och investeringar i en bättre arbetsmiljö15 7 Fler och bättre jobb i skola, sjukvård och omsorg16 5b Ett rättvist där välfärden är för alla16 1 Kvalitetslyft i förskolan max fem barn per personal och sänkt maxtaxa16 2 Förbättra barnens uppväxtvillkor17 3 Kunskap och kvalitet i skolan med mindre klasser17 4 Vård i världsklass18 5 En riktig sjukförsäkring utan stupstock18 6 Ökad livskvalitet för äldre18 7 Slopad skatteklyfta mellan lön och pension19 9 Bygg bort bostadsbristen bygg ett tillgängligt Sverige19 10 Trygghet i vardagen20 5 c Ett hållbart där vi tar ansvar för kommande generationer20 1 Öka klimatinvesteringarna nytt klimatavdrag20 2 Gör transporterna gröna21 3 Skapa en giftfri vardag21 4 Driv på det internationella klimatarbetet21 5 Ett grönare Sverige22 5 d Solidariteten känner inga gränser22 5 e Politik gör skillnad23 Avskaffat jobbskatteavdrag för miljoninkomster37 Slopad skatteklyfta för pensionärer38 Likformig beskattning av inkomster38 Avdrag för hushållsnära tjänster38 Sänkta socialavgifter för småföretag38 Punktskatt på alkohol och tobak38 Skatt på förmögna & fastighetsskatt39 Miljöskatt för fluorerade gaser39 Beskattning av vattenkraft och kärnkraft39 Beskattning av andelsägd vindkraft40 Kilometerskatt för tung svensk och utländsk lastbilstrafik40 8 Finansiellt sparande och saldo m.m.41 Bilaga 1 Anslagsförändringar för utgiftsområden42 Typfallsberäkningar med rödgröna förslag48 3 Ensamstående med två barn51 4 Samboende med tre barn51 5 Samboende utan barn52 6 Sammanboende med 2 barn53 Förändring av alkohol- och tobaksskatten56 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till följd av tekniska justeringar till och . fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till (se avsnitt 8). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med tabell 7.1 i avsnitt 7. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabell 6.1 i avsnitt 6. godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten enligt tabell 6.1 i avsnitt 6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av skattepolitiken i avsnitt 7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för fler jobb i enlighet med avsnittet Ett framgångsrikt i avsnitt 5 a. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om investeringar i utbildning i enlighet med avsnittet Ett framgångsrikt i avsnitt 5 a. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag för högre kvalitet i välfärden i enlighet med vad som föreslås i avsnittet Ett rättvist i avsnitt 5 b. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om en modern och rättssäker sjukförsäkring utan stupstock i enlighet med vad som föreslås i avsnittet Ett rättvist i avsnitt 5 b.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag för att investera i grön omställning i enlighet med vad som föreslås i avsnittet Ett hållbart i avsnitt 5 c. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utförsäljning av statliga bolag och behovet av att justera den beräkningstekniska schablonen för intäkter av utförsäljningar av statliga bolag. beslutar att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i Posten och samt att inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet i Sonera.2 1 Yrkande 11 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 14 hänvisat till NU. 4 Det ekonomiska läget 4 a Global ekonomisk osäkerhet har den globala konjunkturen vänt. Men stora risker kvarstår, inte minst till följd av de ansträngda offentliga finanserna i många på grund av finanskrisen. Många länder präglas fortfarande av en mycket hög arbetslöshet med stora sociala konsekvenser som följd. Detta tillsammans med budgetåtstramningar och statsfinansiella problem i dessa länder riskerar att få en negativ effekt på konjunkturen och arbetslösheten också i . Fallet i tillgångspriserna inte minst på fastighetsmarknaden tynger kraftigt många länders utvecklingspotential, inte minst till exempel på och i länderna i södra . Utvecklingen i är osäker. En oroande utveckling är de allt starkare protektionistiska krafterna i den amerikanska politiska debatten. Den amerikanska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas mycket svagt och det finns betydande kvarvarande problem på den amerikanska fastighetsmarknaden. Allt mer av den ekonomiska styrkan återfinns i . Detta är en utmaning för svenskt näringsliv som behöver kunna ta del av de starkt växande varu- och tjänstemarknaderna i dessa länder. Svensk BNP sjönk med . genomgår en mycket stark BNP-rekyl om . Det gör att vi sannolikt är tillbaka på den BNP-nivå som rådde . Tabell 4.1 Prognos för BNP-utveckling, 20062014 (kalenderkorrigerad) Källa: BP, bilaga 2, sida 12. 4 b Långtidsarbetslösheten biter sig fast har en historiskt hög arbetslöshet. SCB/SKU rapporterar att arbetslösheten överstiger . Massarbetslösheten tenderar att bita sig fast. Det har tillkommit cirka 100000 fler arbetslösa som utanförskapet har vuxit och andelen sysselsatta har minskat. Regeringen bedömer att resursutnyttjandet i ekonomin når jämvikt först (se BP 2011, sidan 107). Trots detta är budgetpropositionen praktiskt taget fri från konkreta åtgärder i syfte att pressa tillbaka arbetslösheten. Arbetslösheten har sannolikt toppat i nivå och nyinflödet i arbetslöshet sjunker. Men arbetslösheten är fortsatt hög, och trots att den sjunker når regeringen, enligt sina egna bedömningar, endast ned till 6 procents arbetslöshet 2014 vilket är densamma som arbetslösheten var när den borgerliga regeringen tillträdde. Då beskrev den nuvarande finansministern sex procentenheters arbetslöshet som massarbetslöshet. Särskilt oroande är den höga ungdomsarbetslösheten och att långtidsarbetslösheten biter sig fast. En av tre arbetslösa är långtidsarbetslösa. Det är en historiskt hög nivå. Hundratusentals långtidsarbetslösa återfinns i så kallade garantier men där väldigt få får aktiva insatser i form av utbildning eller praktik. Tvärtom präglas garantierna av passivitet. I budgetpropositionen förutspår regeringen att arbetslösheten kommer att vara på en hög nivå under hela mandatperioden. räknar regeringen med att arbetslösheten kommer att vara tillbaka på den nivå som rådde i massarbetslöshetens . Tabell 4.2 Prognos för arbetslöshet 20102014 () Källa: BP, bilaga 2, sida 8. Parallellt med den höga arbetslösheten börjar flaskhalsar dyka upp på arbetsmarknaden. Allt fler företag rapporterar svårighet att trots hög arbetslöshet hitta rätt arbetskraft. Detta är bland annat resultatet av stora nedskärningar inom utbildningsområdet som har bidragit till att arbetsmarknadens funktionssätt har försämrats. hade stått starkare om fler av de arbetslösa hade fått effektiva utbildningar. Förste vice riksbankschef konstaterar följande (på i ): bristen på arbetskraft stiger nu snabbare än vad arbetslösheten faller. Det tyder på att matchningsproblemen på arbetsmarknaden kan bli påtagliga långt innan arbetslösheten har kommit ner på en normal nivå. Flaskhalsarna leder till höjda räntor och svagare återhämtning än annars. Trots att regeringen i budgetpropositionen räknar med 8 procents arbetslöshet saknas reformer och investeringar för att skapa jobb. krävs det en aktiv och ansvarsfull politik som sätter jobben först. En politik som inte accepterar en arbetslöshet på och ser det som ett slags normaltillstånd. I denna budgetmotion lägger vi en rad förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och genomföra investeringar som förbättrar den svenska ekonomins långsiktiga förmåga till ekonomisk utveckling. 4 c Välfärdens finansiering försvagas Den finanskris som drabbade och världen har inneburit stora påfrestningar på den svenska ekonomin med ett kraftigt produktions- och sysselsättningsbortfall. Krisen drabbade exportindustrin mycket hårt genom att efterfrågan sjönk kraftigt och många arbetstillfällen försvann, vilket i sin tur innebar att kommunsektorns skatteunderlag sjönk. Efterfrågan på välfärdstjänster har dock inte minskat i samband med krisen. Snarare så ökar efterfrågan på sjukvården, skolan och förskolan trendmässigt. Flera företrädare för regeringen har aktivt förnekat att det skulle ha skett några nedskärningar i den offentligt finansierade välfärden som varit, men visar regeringens egna beräkningar och prognoser på att det faktiskt skett en betydande minskning av antalet sysselsatta i dessa sektorer. Tusentals jobb i välfärden skola, vård och omsorg har försvunnit under den senaste mandatperioden. Enligt en rapport från som regeringen refererar till i budgetpropositionen rör det sig om cirka 33000 jobb . Korrigerar man för plusjobb och nystartsjobb rör det sig om cirka 20 000 jobb som försvunnit sammantaget inom den privata och den offentligt drivna välfärden. Det är således omfattande nedskärningar som skett i välfärden med färre lärare och andra viktiga yrkesgrupper. har t.ex. antalet lärare blivit 3 000 färre och resultaten i skolan är historiskt låga. I regeringens budgetproposition gör regeringen bedömningen att uppsägningarna fortsätter med 15000 sysselsatta i den skattefinansierade välfärden (se sida 217 i budgetpropositionen). Enligt regeringens egen bedömning kommer kommunsektorn att ha ett negativt finansiellt sparande under alla de fyra åren nästa mandatperiod. Regeringen skriver dessutom att kommunerna inte klarar kraven för god ekonomisk hushållning (se sida 100 i budgetpropositionen). Men trots detta så aviseras inga permanenta förstärkningar av välfärden däremot permanenta skattesänkningar. Bristerna i välfärden är stora och det krävs krafttag för att minska barngrupperna i förskolan och anställa fler lärare i skolan. Det behövs också mer resurser till sjukvården och äldreomsorgen för att öka kvaliteten och förbättra personaltätheten. Huvudsyftet är naturligtvis att öka kvaliteten i välfärden, men givet det fortsatt låga resursutnyttjandet är det därtill den överlägset mest effektiva stimulansåtgärden som står till buds. Tabell 4.3 Finansiellt sparande i kommunsektorn (miljarder kronor) Källa: BP, bilaga 2, sida 18. Vår samlade bedömning är att det krävs ökade permanenta statsbidrag till kommunerna. Socialdemokraterna, och vill därför att kommunsektorn tillförs mer än med regeringens alternativ , varav 3,5 miljarder i ökade permanenta statsbidrag för såväl 2011 som 2012. 4 d Utförsäkringarna fortsätter De nuvarande sjukförsäkringsreglerna är inte värdiga ett välfärdsland som . Otaliga fall av inhuman och omänsklig behandling i form av utförsäkring av allvarligt sjuka människor har visat på en reform som fullständigt löpt amok. har knappt 38 000 personer utförsäkrats (från sjukpenning och tidsbegränsad sjukersättning). räknar med att cirka 43000 personer kommer att utförsäkras. Påstående har framförts om att utförsäkringarna skapar fler jobb. Statistik från och Arbetsförmedlingen visar att så inte är fallet. Endast av de utförsäkrade har fått ett reguljärt jobb. har det också hörts röster från Alliansen om att förändringarna kanske inte var de allra mest genomtänkta. Ett entydigt besked från regeringen om omprövning har dock dröjt. Den nya socialförsäkringsministern meddelade dock att en översyn ska ske men att det inte på något vis [innebär] en förändring av den grundläggande reform vi har genomfört. Vi menar att detta inte duger utan att regeringen måste agera nu för att stoppa utförsäkringarna. Utförsäkringarna ger inte jobb utan enbart mänskligt lidande och minskad sammanhållning. 4 e förlorar på en passiv klimat- och miljöpolitik Den gångna valrörelsen visade med stor tydlighet att regeringen snarare ser klimatåtgärder än klimatförändringar som det stora hotet mot framtid. Detta faktum följs nu upp i budgetpropositionen som följaktligen saknar de politiska initiativ som krävs för att vi i ska kunna vara med och bidra konstruktivt till att klara klimatfrågan. Ett exempel är regeringens politik på infrastrukturområdet. Investeringar i vägar ökar stadigt medan investeringarna i järnväg minskar. När det gäller nya spår handlar det om en reduktion med fram . Resultatet blir i princip fortsatta utsläpp från transportsektorn på dagens nivå , enligt regeringens egen analys . Tiden vi har på oss för att stoppa klimatförändringarna är kort. Om vi inte gör något nu blir konsekvenserna stora för enskilda människor och för samhällsekonomin som helhet . Vi rödgröna inser att det är billigare att agera nu än att vänta. Inom miljöpolitiken är miljömålsarbetet grunden för långsiktighet och helhetssyn. konstaterade 2008 att det blir svårt att nå miljömålen med nuvarande takt. Rådet föreslog en lång rad konkreta åtgärder för att underlätta måluppfyllelse och förbättra miljöarbetet. I regeringens miljömålsproposition föreslogs inga konkreta nya åtgärder eller nya resurser för att nå målen. Däremot försvagades bedömningsgrunderna för målen. Regeringen har också skurit ned på flera anslag som rör miljömålen. Miljöarbetet har inte bara stått still med regeringens politik utan också gått bakåt. 4 f Ojämlikheten har ökat För oss rödgröna partier är minskade klyftor och ökad jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar detta i vår uppfattning om alla människors lika värde. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv och social miljö. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. har analyserat de fördelningspolitiska effekterna av regeringens politik under den förra mandatperioden. Studien visar att den procent av befolkningen med högst inkomster har fått lika mycket som den fjärdedel av befolkningen som har lägst inkomster fått tillsammans. Konsekvenserna av denna omfördelning är omfattande. Antalet personer i relativt fattiga hushåll (av medianinkomsten) beräknas öka med drygt 250 000 (enligt ). En grupp som drabbats särskilt hårt är ensamstående föräldrar. I denna grupp beräknas andelen relativt fattiga, de flesta kvinnor, öka från år 2010. Regeringens ekonomiska politik har ökat ojämlikheten mellan kvinnor och män. av skatteförändringarna och reformerna under den förra mandatperioden har gått till män. har kvinnor i högre grad än män drabbats av försämringarna i exempelvis sjuk- och föräldraförsäkringarna. Sammantaget har den genomsnittliga skillnaden i inkomst mellan kvinnor och män ökat med . Utöver denna indirekta omfördelning av inkomster från kvinnor till män har regeringen genomfört reformer som direkt motverkar jämställdhet. Det handlar till exempel om vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen. Regeringens enda ekonomiska reform med uttalat jämställdhetssyfte, jämställdhetsbonusen, har inte nått önskad effekt. konstaterar i en analys att jämställdhetsbonusen inte haft någon effekt på uttaget av föräldrapenningen. Sammantaget har regeringens politik inneburit flera steg bakåt för jämställdheten. ska tillbaka till överskott När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 var överskottet i de offentliga finanserna . pekar regeringens prognoser på ett underskott om runt 40 miljarder . När arbetslösheten har vuxit har underskotten i de offentliga finanserna ökat. De offentliga finanserna har således försämrats med mellan . Att sälja ut statliga bolag förbättrar inte det finansiella sparandet då staten bara byter en tillgång mot en annan. Ska man värna de offentliga finanserna krävs istället ansvar för såväl inkomster som utgifter. ska tillbaka till överskott. Den offentliga sektorns finansiella sparande ska visa ett överskott på en procent av BNP över en konjunkturcykel. Utgiftstaken är ett centralt styrinstrument för budgetpolitiken. De årliga statliga utgifterna får inte överstiga den nivå till vilket utgiftstaket är bestämt. Tabell 4.4 offentliga sektorns finansiella sparande 2006 och 2010 Överskott om 65 miljarder (+2,) Underskott om 41 miljarder (1,) Källa: BP, bilaga 2, sida 16. 5 a Ett framgångsrikt där jobben sätts först Ska klara den tuffa globala konkurrensen måste vi alla ständigt utvecklas. Det kräver hårt arbete men också att vi får utlopp för vår kreativitet, våra idéer och vårt engagemang. Varje person som lyckas nå sitt eget mål, att slutföra en utbildning, lära sig ett yrke eller starta ett nytt företag, bidrar till framgång. Vårt mål är att nå full sysselsättning och hålla ihop . Det kräver aktiva satsningar på jobb, utbildning och praktik, målmedvetna investeringar och sunda offentliga finanser. 1 Hundratusen fler jobb, praktik- och utbildningsplatser behöver fler jobb. Vi föreslår i denna motion 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter och utbildningsplatser. Vi vill investera i det som bygger starkt . Vi vill investera i nya företag, i ökad konkurrenskraft, i nya bostäder, i hållbar infrastruktur, i klimatomställning och välfärd. Vi vill ge unga chansen att bidra till framtid. 2 Rivstart för unga Dagens höga ungdomsarbetslöshet är ett slöseri med en hel generations kunskaper och engagemang. Vi vill införa ett ungdomsavdrag där hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Motsvarande subvention kan ges för den som ger en ung person en praktik- eller traineeplats. När nu de största ungdomskullarna lämnar gymnasiet, som fyrtiotalisterna går i pension, vill vi uppmuntra företag och organisationer att tidigarelägga framtida anställningar genom ett brett generationsväxlingsprogram. Vi vill ta bort regeringens aktivitetsförbud på , som tvingar unga att vänta för att få utbildning eller praktik. Många unga som inte får jobb saknar en fullständig gymnasieexamen. Vår långsiktiga ambition är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Vi vill införa ett ungdomslyft för att ge unga arbetslösa möjlighet att läsa in gymnasiet med rimliga studievillkor, och vi vill därefter gå vidare med ett bredare framtidslyft som ska omfatta fler grupper. drabbas unga särskilt hårt av att arbetsgivare kan stapla visstidsanställningar på varandra . Ungas rätt till trygga anställningar måste stärkas. Även ekonomiska incitament, såsom socialavgifter, ska ses över i detta sammanhang. 3 Konkurrenskraftig industri och sänkt restaurangmoms För att klara den tuffa internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. Vi vill att ska vara en ledande industrination med en kunskapsintensiv tjänstesektor. Det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretag. Forskningen måste kontinuerligt stärkas så att kan konkurrera med högt kunskapsinnehåll inte låga löner. Vi vill inrätta innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och en kunskapsintensiv tjänstesektor. Ett forskningsavdrag skulle också vara betydelsefullt för framtida konkurrenskraft. För att förenkla företagarnas vardag vill vi skapa en tillståndsportal Onestop och förbättra företagens möjligheter att själva välja karenstid i sjukförsäkringen. För att stärka tillgången på riskkapital vill vi också inrätta en riskkapitalfond. Hela ska ges möjlighet att utvecklas utifrån sina styrkor och förutsättningar. Vi vill investera i välfungerande kommunikationer och driva på för att det ska finnas både offentlig och kommersiell service i hela landet. och 2012 vill vi sänka socialavgifterna för småföretag så att det blir billigare att anställa.