mot · GY02T442 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett permanent system för villkorlig körkortsåterkallelse för rattfylleridömda ska införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att installation av alkolås i bilar för dömda personer ska åtföljas av obligatorisk trafiksäkerhetsinformation för att uppnå minimal risk för återfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten till körkort villkorat med alkolås ska finnas även när en läkare anmäler att en persons körkort bör återkallas på grund av alkoholproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att teknik för att avslöja förare som är påverkade av alkohol, andra droger, trötthet eller sjukdom ska vara installerad i alla nysålda bilar inom EU . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska anhålla om att få bli försöksland inom EU för att teknik för att avslöja förare som är påverkade av alkohol, andra droger, trötthet eller sjukdom ska vara installerad i alla nysålda bilar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en sänkt promillegräns till 0,2 i alla EU-länder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bred informationskampanj kring trafiknykterhet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av straffskalan vid rattfylleribrott.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ålägga rattfylleridömda att delta i konfrontationer med offer för rattfylleribrott.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka kontakt med personer som misstänkts för eller dömts för rattfylleri.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en genomgripande informationsinsats om trötthet i trafiken bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska införas en möjlighet för kommunerna att besluta om sänkningar av hastighetsgränserna på samtliga vägsträckor i tätbebyggda områden inom kommunen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna ska få vetorätt mot höjningar av hastighetsgränserna på samtliga vägar inom kommunens geografiska område. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt hastighet vid busshållplats i samband med av- och påstigning, både för särskild upphandlad skolskjuts och buss i linjetrafik. 1 Yrkandena 6, 8 och 9 hänvisade till JuU. 2 Yrkande 10 hänvisat till SoU. Nya mål för trafiksäkerheten Risken att omkomma är fortfarande betydligt högre inom vägtrafiksystemet än inom andra trafikslag. har antagit ett övergripande transportpolitiskt mål, samt ett funktionsmål, Tillgänglighet, och ett hänsynsmål, Säkerhet, miljö och hälsa. Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till ökad hälsa. Vidare har målet preciserats genom att det fastslagits att antalet omkomna skall halveras och antalet allvarligt skadade i trafiken minskas med en fjärdedel . Detta innebär att antalet döda inte skall överstiga 2020. När nollvisionen antogs var målet att minska antalet döda från 540 till 270. Med facit i hand omkom 471 personer under , vilket visserligen är en minskning men långt ifrån målsättningen. omkom 355 personer, vilket är den lägsta siffran i . För att målet om att halvera antalet döda ska kunna uppnås är det nödvändigt med ett fortsatt målmedvetet arbete både vad gäller att förbättra trafiksystemens utformning och att öka trafikanternas regelefterlevnad. Det tidigare arbetet med nollvisionen har fokuserat på att minska antalet dödade personer. Detta antal har också minskat kontinuerligt. Antalet svårt skadade har dock inte minskat , utan låg på samma nivå omkring 4000 personer som . Antalet lindrigt skadade har ökat. Dödsfallen minskar inte enbart till följd av trafiksäkerhetsarbetet. Även utvecklingen av sjukvården och den spridda användningen av mobiltelefoner, som gör att förbipasserande snabbt kan kalla på hjälp, har medfört att skador som för skulle ha varit dödliga inte leder till dödlig utgång . Alkohol och andra droger Trots att antalet dödsolyckor i trafiken sjunker, ligger antalet alkoholrelaterade dödsolyckor kvar på samma höga nivå. Även användande av narkotika, tablettmissbruk och bruk av regelrätt utskrivna mediciner påverkar körförmågan negativt. Trendbrott för rattfylleriet? I en undersökning som VTI genomförde tillsammans med polisen 1996 blev resultatet att av all motorfordonstrafik i utförs av rattfulla förare. Studien har dock inte följts upp och det finns därför ingen kunskap om hur andelen har ändrats. Totalt beräknas cirka 125 människor dödas i alkoholrelaterade trafikolyckor i (Källa: ). Det finns ingen statistik som är så tillförlitlig att den kan användas för att följa rattfylleriets utveckling i . Mycket talar dock för att rattfylleriet ökar i vårt land. Antalet anmälda rattfylleribrott i har ökat . Befolkningens alkoholkonsumtion har också ökat . Mellan ökade antalet bilister som ertappades med alkohol i blodet detta trots att polisen minskat antalet nykterhetskontroller. kan dock ett trendbrott ha inträffat. Totalt anmäldes 29 877 rattfylleribrott , varav 12075 rörde drograttfylleri. anmäldes 31114 rattfylleribrott. Detta är första gången på länge som det skett en minskning av antalet anmälda rattfylleribrott jämfört med närmast föregående år. Av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor obduceras de flesta, . Av de bilförare som dödades hade alkohol i blodet, vilket är en minskning då samma siffra var . Den verkliga andelen alkoholpåverkade förare bland de omkomna kan vara ännu högre än vad siffrorna antyder, eftersom flera förare levde efter olyckan, och alkoholen kan då ha hunnit förbrännas innan patienten avled. Trots att antalet dödsolyckor i trafiken sjunker, ligger antalet alkoholrelaterade dödsolyckor kvar på samma höga nivå. Det finns oroande tendenser till ökad acceptans för rattfylleri i , vilket delvis kan vara ett resultat av ökat resande över gränserna. En forskningsrapport som beställts av Länsförsäkringsbolagens Forskningsfond och visar på utbredd tolerans mot trafikonykterhet bland skolungdomar. Av 350 tillfrågade gymnasieungdomar i uppgav att de har kört moped när de varit alkoholpåverkade och har åkt med någon som har kört onykter. En växande andel av de avslöjade rattfylleribrotten utgörs av drograttfylleribrott. Dessa har utgjort av det totala antalet rattfylleribrott. Det är därför viktigt att inte bara förare påverkade av alkohol stoppas av tekniken. har det varit betydligt svårare att fastställa om en förare varit påverkad av sådana substanser. Nya metoder är under utveckling. Det är viktigt att det finns en beredskap för att implementera dessa så snart deras tillförlitlighet fastställts. presenterades regeringens inriktning för att förhindra rattfylleri. Denna kan sammanfattas i sju punkter: Försöksverksamheten med alkolås för rattfylleridömda utvärderas av oberoende forskare. Utgångspunkten i programmet är att rattfylleridömda skall få tillbaka sitt körkort endast på villkor att de använder fordon med alkolås. skall inom EU arbeta för införandet av ett obligatoriskt krav på alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri i alla nya bussar. kan komma att söka godkännande för ett tillfälligt undantag från dessa regler för att påskynda en gemensam reglering. skall inom EU arbeta för att det införs ett obligatoriskt krav på alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri i alla nya lastbilar. Som ett led i detta kan söka godkännande för ett tillfälligt undantag från dessa regler i syfte att påskynda en gemensam reglering. Alkolås införs successivt i statens och det offentliga transporter genom upphandlingskrav vid inköp av fordon eller transporter. Främja en frivillig ökning av alkolås i egna fordon och i upphandlade transporter. roll som pådrivande och samordnare betonas och tydliggörs. Teknik som upptäcker och varnar för om förare är påverkad av alkohol, droger eller trötthet ska bli standard i alla fordon. Provning och kontroll av alkolås skall göras av ackrediterade provningsorgan. Regeringen har förbättrat riskutbildningen i körkortsutbildningen i syfte att förbättra nyblivna förares insikter om riskbeteenden vid körning där alkohol och andra droger är några av riskerna. Regeringen har beslutat att ställa krav på de personbilar som statliga myndigheter köper eller leasar. Med vissa undantag skall dessa uppfylla kriterierna för miljöbilar samt högt ställda säkerhetskrav i form av krockskydd och antisladdsystem. Regeringen eftersträvar att av myndigheternas hela fordonsflotta skall ha alkolås . Många länder prövar eller inför nu obligatoriska krav på alkolås för bilförare som dömts för rattfylleri. Det bör vara ett krav för alla som blivit dömda för rattfylleri att de måste använda alkolås efter det att körkortet återfåtts. En sådan bestämmelse ska inte uppfattas som ett straff ovanpå böter och fängelse, utan som ett stöd för att minska risken för återfall i rattfylleri. Ett obligatoriskt system måste vara mer flexibelt för att inrymma alla typer av körkortsinnehavare oavsett eget innehav av bil och frekvensen hos bilkörningen. är det möjligt att få tillbaka körkortet tidigare om man installerar alkolås. En statlig utredning (SOU 2008:84), som överlämnades till regeringen , föreslår att den som dömts för rattfylleri skall kunna få behålla körkortet på villkor att alkolås installeras. Detta system har funnits som försöksverksamhet i några olika län och i hela landet . har i ett flertal rapporter utvärderat försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse. För de personer som fullgjorde försöksverksamheten minskade antalet rattfylleribrott med (Källa: SOU 2008:84). Utredningens förslag om ett permanent system för villkorlig körkortsåterkallelse bör genomföras. Installation av alkolås i bilar för personer dömda för rattfylleri ska åtföljas av obligatorisk trafiksäkerhetsinformation för att uppnå minimal risk för återfall. Regeringen har aviserat en proposition om alkolås för rattfylleridömda. Möjligheten till villkorat körkort bör finnas även när en läkare anmäler att en persons körkort bör återkallas på grund av alkoholproblem. undviker läkare ofta att anmäla misstänkta rattfyllerister eftersom en indragning av körkortet skulle få så stora sociala konsekvenser för den enskilde. Läkaren kan antas bli mer benägen att anmäla om möjligheten till villkorat körkort fanns. Krav på alkolås i nyproducerade fordon De gemensamma EU-reglerna sätter i stor utsträckning ramar för vilka krav som kan ställas på olika typer av fordon. Den strategi för alkolås siktar på att skall ändras så att det införs ett obligatoriskt krav på att alkolås, eller annan teknik som förhindrar rattfylleri, ska införas i alla nya lastbilar i kommersiell trafik samt i alla nya bussar i kommersiell trafik. Det finns ett växande intresse och stöd bland medlemsländerna för strävan. är vi medvetna om att det finns olika syn på alkohol och kombinationen alkoholtrafik i och i andra EU-länder. Det är därför viktigt att (och andra medlemsländer) skall ha rätt att gå före i trafiknykterhetsarbetet och ställa hårdare krav än de EU-gemensamma. Regeringen beslutade att uppdra åt Transportstyrelsen att i samarbete med och i samråd med berörda aktörer utreda hur ett införande av alkolås som obligatorium för vissa fordons- eller användarkategorier kan ske. Som exempel nämns skolskjutsar, bussar i lokaltrafik och transporter av farligt gods. Regeringens slutliga mål är att samtliga fordon på de svenska vägarna har en teknik som stoppar påverkade förare. Det pågår en snabb utveckling av ny teknik för att avslöja förare som är påverkade av alkohol, andra droger, trötthet och sjukdom. Regeringen bör fastställa ett årtal för när teknik för att avslöja påverkade förare senast skall vara installerad i alla nyförsålda bilar. () har föreslagit att sådan teknik bör vara obligatorisk i alla nyförsålda bilar . bör anhålla om att få bli försöksland inom EU för ett sådant krav på nyförsålda bilar . Ett enskilt medlemsland kan inte ställa särskilda tekniska krav på utrustningen i bilar. Eftersom ett sådant krav kan klassas som ett handelshinder, krävs det ett undantag från EU:s gemensamma regler. Införandet av ett sådant krav behöver ske i nära samverkan med bilproducenterna för att åstadkomma effektiva och tekniskt och ekonomiskt realistiska regler. Svensk promillegräns i hela EU Det finns inga större medicinska skillnader mellan människor i de olika europeiska länderna när det gäller alkoholens negativa påverkan på olika mentala funktioner. Det finns därför ingen anledning att ha olika promillegränser i olika länder. Däremot skulle det underlätta för den som reser utomlands att följa gällande lagstiftning om föraren visste att det fanns en enhetlig promillegräns i trafiken. Det vore inte rimligt om EU kunde tvinga något medlemsland att höja sin promillegräns. Däremot bör verka för att de övriga medlemsländerna sänker sin gräns till , vilket är den gräns som gäller i . utfärdade en rekommendation om maximalt tillåten alkoholhalt i blodet på och en gräns på för oerfarna förare, för motorcyklister, förare av tunga fordon, förare av fordon med åtta passagerarplatser eller fler och förare av fordon med farligt gods. Rekommendationerna till trots består de nationella skillnaderna i promillegränser. Förhindra möjligheten till fortsatt brottslighet Det är inte rimligt att en gripen rattfyllerist ska kunna upprepa sitt brott. Polis och åklagare borde därför i större utsträckning utnyttja sina befogenheter att hindra den ertappade rattfylleristen från att fortsätta köra. Det räcker inte med att dra in körkortet, eftersom rattfylleristen kan fortsätta att köra med eller utan körkort. Därför bör beslagtagande och förverkande av fordon användas i större utsträckning. beslutade om ökade möjligheter för bl.a. och att ingripa mot rattfylleri och sjöfylleri i syfte att öka trafiksäkerheten på land och till sjöss. Beslutet rör i hög grad trafiksäkerhet inom vägtrafiken. Exempelvis ges tjänstemän vid möjlighet att ta alkoholutandningsprov, både rutinmässiga sållningsprov och bevisprov, samt göra ögonundersökningar för att förebygga, upptäcka och utreda rattfylleribrott. För att förhindra rattfylleribrott får tjänstemännen vidare omhänderta bl.a. nycklar till fordon eller annat transportmedel. Attityderna kring alkohol och trafik skiljer sig mellan olika länder och mellan olika individer. Medvetenheten om riskerna behöver ökas. Åtgärder för att minska trafikonykterheten bör stödjas av en bred kampanj i hela . De informationskampanjer som bedrivs eller har genomförts bör utvärderas för att se vilken roll de har spelat för att minska de alkoholrelaterade trafikolyckorna. Detta för att utifrån dessa slutsatser kunna bedriva så effektiva kampanjer som möjligt . En bred informationskampanj om trafiknykterhet borde genomföras inom hela EU. Det behövs ett utökat polisiärt samarbete inom EU, men inte gemensamma regler om hur polisarbetet skall bedrivas i detalj i de enskilda länderna. Man kan dock konstatera att rutinmässiga och slumpvisa utandningsprov är en viktig del i arbetet mot rattfylleri. Inte minst påverkas bilförarnas upplevelse av risken att ertappas för rattfylleribrott. WHO har undersökt kostnaden för och effekten av regelbundna utandningsprov jämfört med om inga kontroller genomförs. Den ekonomiska vinsten för samhället skulle uppgå till (Källa: , 2006). I har polisens arbete med att kontrollera nykterheten på bilförare delvis förändrats i riktning mot ökad träffsäkerhet på insatserna. Det finns dock fortfarande utrymme för att höja kvaliteten på polisens arbete mot rattonykterhet. I en forskningsrapport (C Woxblom, S , 2008) föreslås bland annat att polisen tar hjälp av extern kompetens för att göra utvärderingar av verksamheten. Utandningsproven ska också vara slumpmässiga så att trafikanterna inte ska kunna förutse var polisen står någonstans. Det är viktigt att proven tas när antalet berusade förare kan tänkas vara störst, exempelvis och . Skärpta påföljder för rattfyllerister Normalpåföljden vid grovt rattfylleri ska vara fängelse. Men sedan möjligheten att döma till villkorlig dom med samhällstjänst infördes har andelen villkorliga domar ökat markant. Det har resulterat i försämrad rehabilitering av alkoholister, eftersom de som döms till villkorlig dom inte får ett behandlingsprogram (Källa: NTF). Det finns ett stort empiriskt stöd för att sanktionerna har avgörande betydelse för i vilken utsträckning människor följer trafikregler. Straffet för rattfylleri är böter eller fängelse . För grovt rattfylleri är straffet fängelse i högst . Grova fall av rattfylleri bör ge hårdare straff. är normalstraffet som domstolarna utdömer för grovt rattfylleri en månads fängelse. Upprepade förseelser och grova fall bör ge längre strafftid. Upprepade fall av rattfylleri bör alltid ge fängelse. har länge verkat för att rattfyllerister ska kunna dömas att delta i VIP-program (Victim Impact Panel), som är ett förebyggande program som utgår från rattfylleriets konsekvenser. Rattfylleristen konfronteras med personer som drabbats av rattfylleriet och får lyssna till berättelser från människor som drabbats av svåra traumatiska upplevelser genom att de förlorat nära anhöriga eller själva blivit svårt skadade av en rattfyllerist. VIP har bedrivits över hela och resultaten är mycket goda. Man strävar efter att förövare och offer skall matcha varandra i så stor utsträckning som möjligt. Det är till exempel troligt att en rattfull tonåring tar mer intryck av vad en annan tonåring berättar, eller att en småbarnsmamma tar åt sig mer av vad en annan småbarnsmamma har att säga. Ju mer förövaren kan identifiera sig med den som drabbats av rattfylleriet, desto bättre resultat anses VIP ge. I introducerade MHF i samarbete med VIP-modellen och vissa län bedriver verksamhet enligt denna modell på frivillig grund. , , och , olycksfalls- och polioskadade har i en skrivelse till regeringen, , föreslagit att domstol och åklagare skall få möjlighet att ålägga rattfyllerister att delta vid ett . Det än nu hög tid att ta ett steg till så att dömda ska kunna åläggas, och inte bara på frivillighetens grund själv besluta, att närvara vid konfrontationer. Det är inte säkert att de som kommer frivilligt är de som i första hand behöver påverkas. Sociala och psykiska problem Studier visar att en klar majoritet av de misstänkta rattfylleristerna har alkoholproblem. Andelen återfallsrattfyllerister har, enligt Brottsförebyggande rådets statistik, ökat under en följd av år. Erfarenheten visar att de är som mest mottagliga för att ta emot vård om den erbjuds i direkt anslutning till polisingripandet (Källa: NTF). Redan vid vägkanten bör därför den ertappade få ett erbjudande om samtal med . Skelleftemodellen, som blivit omtalad på riksnivå, är ett samverkansprojekt mellan polis, socialtjänst och beroendevård som startade i . När polisen tagit ett positivt utandningsprov lämnar polisen över en folder som beskriver Skelleftemodellen och frågar föraren om denne vill prata med berörd socialtjänst eller beroendevård. Om personen tackar ja till kontakt med socialtjänst eller beroendevård informeras dessa instanser av polisen och de skall därefter kontakta den påverkade föraren . Skelleftemodellen blev utgångspunkt för ett projekt som startade och som successivt har byggts ut och omfattar större delen av landet. I det nya nationella projektet inkluderas nu även drograttfyllerister som målgrupp. är huvudman för projekten och en nationell samordnare har tillsatts. Psykologen från i har studerat data om 2 100 personer som omhändertagits misstänkta för rattfylleri. Det visade sig att mer än hälften av dem hade begått brott tidigare. Dessutom framkom att oproportionerligt många av dem led av allvarliga psykiska problem. En slutsats som kunde dras utifrån studien var att eftersom en så stor andel av rattfylleristerna har psykiska problem och en brottslig bakgrund, bör det förebyggande arbetet mot rattfylleri inte enbart inrikta sig på alkoholproblemen. För domstolarna är personutredningar ett viktigt verktyg vid valet av påföljd. Vid grovt rattfylleri förordnas som regel personundersökning. görs av i samverkan med övriga myndigheter. Andelen förordnade personutredningar varierar dock mellan tingsrätterna. Dessutom är kvaliteten mycket skiftande. Personundersökning bör användas i större utsträckning vid rattfylleri, med syftet att identifiera behandlingsalternativ som antingen kan erbjudas på frivillig basis eller ingå i straffpåföljden. Regeringen har ändrat bestämmelserna i körkortslagen om läkares skyldighet att anmäla medicinskt olämpliga förare till körkortsmyndigheten så att rekvisitet uppenbart olämplig ersätts med olämplig. Vidare ska en läkare som vid undersökning finner det sannolikt att en körkortshavare av medicinska skäl är olämplig att ha körkort kunna anmäla detta till Transportstyrelsen om körkortshavaren motsätter sig fortsatt undersökning eller utredning. Detta är en förändring som har verkat för. Trötthet hos bilföraren bedöms vara orsak till av trafikolyckorna (Källa: , VTI). Kunskapen om trötthetens betydelse som orsak till olyckor är ännu ofullständig. Det behövs mer kunskap om de närmare omständigheter som råder vid körningar som slutar med en trötthetsolycka. Olika förargruppers respons på trötthetsframkallande omständigheter behöver belysas ytterligare, liksom möjligheterna att inför en körning förebygga och häva trötthet. överlämnades den statliga utredningen reformerad körkortslagstiftning (SOU 2008:130). Genom genomförda förändringar i körkortsförordningen har det nu tydliggjorts att körkortsutbildningen skall innehålla en riskutbildning. Utbildningen ska ge kunskaper om faktorer som i samband med körning påverkar föraren och ökar risken för olyckor, såsom alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt. Under riskutbildningen får aspiranten delta i diskussioner om vilka konsekvenserna kan bli, vad som ökar riskerna och hur de kan undvikas. Vissa personer har på grund av sjukdom eller andra omständigheter en kroniskt nedsatt vakenhetskapacitet. Former för identifiering och riktade informationsinsatser till denna grupp bör utformas. Olyckor till följd av trötthetskörning kan reduceras kraftigt med relativt enkla metoder. Räfflor i vägkanten får en bil som råkat komma vid sidan av vägbanan att skaka kraftigt, vilket får en trött förare att kvickna till. Det har visat sig att antalet avkörningsolyckor till höger har minskat på de sträckor där räfflor införts (Källa: VTI). Räfflor vid vägkanten är standard vid alla nya motorvägsbyggen. På vägar utan fysisk separation mellan körfälten bör räfflor användas även vid mittlinjen. Ny teknik kan varna för trötthet I bedrivs ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete om trötthet i trafiken. I det svenska fordonsklustret runt deltar ett antal företag i forskningen om trötthet och sömn, testning av aktiva säkerhets- och körstödssystem, prov med trötta förare, tillverkning av bilsäkerhetsprodukter, utveckling och utvärdering av sensorer för detektering av trötthet hos förare, etc. Ny teknik har ökat möjligheterna att avslöja trötthet hos bilförare. Genom olika ljud-, ljus- och vibrationssignaler kan föraren göras uppmärksam på sin trötthet innan förmågan att säkert framföra fordonet försvinner. Det finns teknik som känner igen de mikrokorrigeringar som föraren gör med ratten under normal körning.