ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sk243 · 2010-10-22 00:00:00 — Översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden. Att bo i liksom i många andra lands- och glesbygder innebär att många hushåll använder bilen som transportmedel. Till skillnad från storstäderna saknar lands- och glesbygden en fungerande kollektivtrafik som är tillgänglig för alla, oftast på grund av långa avstånd mellan destinationerna. Som boende saknar man med andra ord ett alternativ till bilen. Kostnaden för att inneha bil har ökat dramatiskt, bland annat på grund av höga bensinpriser. Förvisso har Alliansens skattesänkningar kompenserat en del av detta, men i jämförelse med större städer, med alternativa transportmedel, påverkar de höga bilkostnaderna lands- och glesbygden enormt mycket. Med anledning av ovanstående vore det önskvärt med ett system som utjämnar de merkostnader som finns på lands- och glesbygden. Förslagsvis skulle regeringen kunna se över möjligheten att jämföra kostnaderna för bilhushåll på landsbygden med hushåll som saknar bil och på så sätt komma fram till någon slags form av kompensation. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Sk244 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av stiftelseändamål. Den rådande tolkningen av svensk skattelagstiftning beträffande ideella stiftelser leder till att medel läggs på is, trots att de borde användas för de syften som stiftelserna bildats för. Stiftelserna håller helt enkelt medel inne, trots att de har lika många ansökningar som . Orsaken är rädslan för att hela stiftelsens verksamhet skall inkomstbeskattas om en ansökan av bedöms gå till fel ändamål. Särskilt gäller detta många verksamheter som riktar sig till barn och unga, där man av rädsla inte har genomfört vissa aktiviteter under . I den statliga utredningen 2009:65 Villkoren för de allmännyttiga organisationernas skattegynnande, som lämnades av Stiftelse- och föreningsskatteutredningen, föreslås ett antal förändringar som skulle öppna möjligheterna för stiftelserna att åter ge bidrag till relevant verksamhet. Det finns starka skäl att låta de förslag i utredningen, som handlar om stiftelseändamål, komma till bord för beslut. Förslagen är analyserade och förankrade hos både rättslig expertis och organisationslivet i en bred process, och det är viktigt att pengarna inte fryser inne i stiftelserna utan att de, bland annat, kommer barn och unga till del som de var avsedda för. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Sk245 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklad betalning genom att endast trängselskatt över 100kr debiteras. Enligt de nya reglerna för hur trängselskatten i ska betalas kommer en räkning från Transportstyrelsen, benämnd Beslut om trängselskatt till den registrerade bilägare vars bil passerat en betalstation under en månad. Det betyder att om det så bara är som ska betalas kommer en räkning med posten. Hanteringskostnaden för varje sådan faktura torde knappast understiga . När det gäller den samlade individbeskattningen finns en regel som säger att om det är som ska betalas in till eller återbetalas av , balanseras beloppet . För den som sällan passerar några betalstationer och därför har kanske att betala på en månad, synes det som om administrationskostnaden för Transportstyrelsen är orimligt hög för denna månadsvisa fakturering. Eftersom allt går via automatisk behandling av uppgifterna borde det kunna införas ett system där faktura inte utfärdas förrän beloppet överstiger 100kronor. bör det införas en regel som säger att om betalningsskyldigheten för trängselskatt på ett kalenderår inte sammantaget uppgår till , förfaller betalningsskyldigheten. På det sättet behöver turister och andra besökare som någon enstaka gång passerar inte alls dras in i detta system.
mot · GY02Sk246 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter till kultursponsring för företag. Kulturen spelar en viktig roll i vårt samhälle. Därför har Alliansen ökat resurserna till kultursektorn. Det handlar om att ge goda villkor både för våra nationalscener och den regionala och lokala kulturen. Både det nya skapandet och vårt historiska arv måste ges goda förutsättningar att utvecklas och växa. Men precis som för alla andra sektorer i samhället som vill se ökade resurser till sin verksamhet så räcker inte pengarna alltid till att tillfredsställa alla. En stor möjlighet för kulturlivet i att öka sina resurser är att hitta sponsorer. Ökade sponsringsintäkter, inte minst från det privata näringslivet, innebär ökade möjligheter att genomföra och utveckla verksamheten. Det innebär en möjlighet att höja kvaliteten och bidra till genomförandet av kulturpolitiska mål. Kultursponsringen är en utmärkt väg för företag att marknadsföra sig och sina produkter. Här finns dock flera problem . Det råder oklarhet om lagstiftning, rättsprejudikat och tillämpning rörande vilka möjligheter som finns för avdrag för kultursponsring. Det finns också en okunskap bland många kulturinstitutioner, grupper och föreningar liksom hos det privata näringslivet om vilka möjligheter kultursponsring kan ge. Ett grundläggande problem är att sponsring av kultur i praktiken inte omfattas av samma principer som sponsring av idrott. Orsaken till detta är att flera rättsfall skapat prejudikat med följden att skattemyndigheten ofta inte beviljar avdragsrätt för företag som sponsrar kulturinstitutioner och arrangemang. Detta innebär att många företag får avdrag för att sponsra idrott, men många går miste om avdraget när de i stället väljer att sponsra kultur. Sponsorernas namn och varumärken kan inte alltid skyltas på samma sätt och i samma form som när företag sponsrar idrott, men det betyder inte att det inte kan ha likvärdig marknadsföringseffekt. innebär nuvarande situation att de större företagen sannolikt klarar sig avsevärt bättre eftersom de har den juridiska kapaciteten att bedöma förutsättning, avtalsupplägg och regelverk på ett annat sätt än ett mindre företag har. Det finns ytterligare en oklarhet i sammanhanget, nämligen definitionen av ordet sponsring. I flera fall tycks skattemyndigheter och domstolar tolka sponsring som något närmast att betrakta som en gåva, i stället för att betrakta sponsring som en del av sponsorns marknadsföring alltså en omkostnad som bör vara avdragsgill. Problemen för kultursponsring får också till följd att kulturlivet i sannolikt går miste om sponsringsintäkter under högkonjunktur och goda tider. Eftersom företagen ökar sina budgetar för marknadsföring under goda tider så satsas dessa medel på annan marknadsföring än kultursponsring, till exempel tidningsannonser, idrott, etermedier och affischtavlor. Enligt min uppfattning behöver därför en lagändring göras i inkomstskattelagen som undanröjer de oklarheter som rådande rättspraxis skapat. Min hemställan till regeringen innebär att en utredning tillsätts och att en lagändring skyndsamt kan komma till stånd.
mot · GY02Sk249 · 2010-10-21 00:00:00 — Fri fondering för företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av fri fondering . Att kunna låta företaget växa med egna pengar är viktigt. Det är mycket vanligt att ägare till mindre företag inte är vare sig intresserade av eller intressanta för externa ägare, och enbart lånefinansiering är svårt. Det behövs äkta riskkapital. ger bra resultat vill man kunna spara dessa pengar i företaget för framtida expansion. Dagens periodiseringsfonder har dels regler för hur de får byggas upp, vilket inte alltid stämmer med förutsättningarna och skapar mycket olika villkor, dels beskattas fonderingen motsvarande en räntebeläggning. Att kunna bygga upp kapital för en kommande expansion vore därför en angelägen reform, vilken dessutom skulle vara förenklande gentemot nuvarande regler för avsättning till periodiseringsfonderna. En generell rätt till fondering inom företaget utan beskattning bör införas. Genom att sätta summan lika för alla företag skapas inga trösklar, men väl saknar en sådan regel betydelse för de större företagen och därmed bortfall av skatteintäkter på räntebeläggningen.
mot · GY02Sk250 · 2010-10-25 00:00:00 — Mervärdesbeskattning av digitala medier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av frågan om mervärdesbeskattning av digitala medier. Enligt mervärdesskattelagen är momsen vid försäljning av bland annat tryckta tidningar och tidskrifter. Det är med andra ord den lägsta mervärdesskattesatsen som tillämpas. Om en dagstidning eller en tidskrift publiceras i digitalt format, t ex på en läsplatta eller som tidning på nätet det vill säga med exakt samma innehåll och i exakt samma utseende som papperstidningen är det emellertid full moms, , som gäller vid försäljning. Detta har sin grund i EU:s mervärdesskattedirektiv. har problemet inte varit så påtagligt eftersom det inte funnits fungerande betalningsmodeller. Men utvecklingen mot nya digitala och användarvänliga plattformar går snabbt, likaså förbättras möjligheterna att ta betalt och därmed att fungerande marknadslösningar kan uppstå. Flera läsplattor och andra lösningar har lanserats vilka gör det möjligt att ta betalt för den digitala tidningen eller tidskriften på ett helt annat sätt . Skilda momssatser för samma innehåll kan då framstå som en ologisk ordning. De vettiga motiv som bär upp den lägre skattesatsen för papperstidningar och tidskrifter, likaväl som exempelvis ljudböcker, gör sig självfallet gällande ifråga om digitala utgåvor. Och den statsfinansiella effekten av att införa samma moms för digitala som för tryckta medier är än så länge obetydlig då det handlar om en marknad som ännu inte finns utan snarare är på väg in. Av den anledningen kan det behövas en översyn av frågan om mervärdesbeskattningen av digitala medier samt att inom EU verkar för de eventuella förändringar av mervärdesskattedirektivet som kan behövas.
mot · GY02Sk251 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av SINK-skatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kontakter ska tas med för en översyn av dubbellbeskattningsreglerna länderna emellan. Svenskar boende i har gett uttryck för sin irritation över den så kallade SINK-skatten. Den innebär att den enskilde ligger ute med stora pengar. Det innebär också stor oro då det handlar om två olika länder och deras myndigheters tolkningar av gällande regler. är också ett av de länder som är populärast för svenskar att bosätta sig i utanför . Alltfler väljer att bo utomlands. kan det vara bortåt 400 000 svenska medborgare som bor utomlands på hel- eller deltid. Dessa personer är en länk utåt för och en tillgång för att få impulser om vad som händer i vår omvärld. Sedan EU-inträde har det blivit mycket lättare för svenskar att bo och verka i de olika europeiska länderna. Många krångliga regler som förhindrade fri rörlighet har undanröjts och detta märks också genom den ökade mängden svenskar utomlands. Dock finns det mycket kvar att göra för att alla som vill skall våga ta steget att flytta till ett annat EU-land. För de många svenska pensionärer som bor i är tillämpningen av den så kallade SINK-skatten ett särskilt stort problem. Med andra EU-länder, exempelvis och , så finns skatteavtal som reglerar den dubbelbeskattning som SINK-skatten innebär. Så är dock inte fallet med . I många fall får den enskilde pensionären ligga ut med stora summor skatt innan han eller hon kan få sin skatt reglerad. I debatten förekommer också olika påståenden om villigheten hos respektive land att verkligen få ett fungerande skatteavtal på plats. Svenska staten bör driva på för att få till stånd nytt skatteavtal med där man ser över SINK-skattens effekter. Målet måste vara en harmonisering där svenska pensionärer som bor i ett annat EU-land från svenskt håll beskattas likvärdigt oavsett vilket land han eller hon bor i. I vårt gemensamma skall det vara enkelt att bo och verka. Rörligheten måste underlättas.
mot · GY02Sk252 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att friskvårdspengen breddas till att inkludera även utförsåkning. Människor är olika och människor utövar därför sin egen friskvård på en rad olika sätt. Den friskvårdspeng som innebär motion skattefritt är en väletablerad företeelse i vårt land. Arbetsgivare erbjuder sina anställda möjligheten att bedriva friskvård till subventionerade priser eller t o m helt gratis. har dock begränsat det skattefria utbudet av friskvård genom att definiera vad som kan anses vara friskvård av mindre värde och enklare slag. Utdrag ur regelverk: Skattefriheten omfattar endast motion eller annan friskvård av mindre värde och enklare slag. Det kan gälla t.ex. gymnastik, styrketräning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis eller squash. Träning med en personlig tränare anses inte som enklare slag av motion. Till det skattefria området bör räknas vanliga lagidrotter som t.ex. volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Andra former för utövande av motion och annan friskvård är t.ex. spinning, tai chi, qigong, kostrådgivning, information om stresshantering och s.k. kontorsmassage. Det som bl.a. inte ingår i regelverk för skattefri friskvård är utförsåkning. Att åka på längden är avdragsgill friskvård men att åka utför är inte avdragsgill friskvård. Att utförsåkning inte skulle ingå under friskvårdsbegreppet är besynnerligt när det i allra högsta grad är en sådan typ av aktivitet. Ett årskort på en slalomanläggning är i de allra flesta fall billigare än ett årskort på ett gym och skulle därmed falla under begreppet av mindre värde. Regeringen borde skyndsamt medverka till att en förändring kommer till stånd så att även utförsåkning inkluderas i begreppet skattefri friskvård.
mot · GY02Sk253 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inkludera ytterligare tjänster i HUS-avdraget. Skattereduktionen för hushållstjänster som alliansregeringen genomfört har underlättat vardagslivet för många familjer samt gjort det möjligt för många, speciellt kvinnor, att gå från deltidsarbete till heltidsarbete. Avdraget leder också till att personer som tidigare jobbat svart nu har en tryggare arbetssituation och betalar skatt. Nästan vart annat företag inom hemservicebranschen hade ökat sin omsättning med och av alla de som nyanställs kom 9 av 10 från arbetslöshet konstaterade , 2009. Likaså redovisades det att 11000 nya jobb skapades av subventionen. Det finns flera tjänster som inte ingår i HUS-avdraget som ytterligare skulle underlätta situationen för många familjer och göra fler svarta jobb vita. Ett exempel är att inkludera flyttbranschen i avdraget. är det exempelvis tillåtet att dra av vissa kostnader för så kallad homestaging inför en försäljning av en bostad, därmed borde det vara naturligt att även kostnaden för själva flytten inkluderas i avdraget. Andra exempel kan vara ett utvecklande av IT-support för hemmets behov, att räkna in IT-support, skulle inte minst fånga upp många unga arbetslösa. Avdraget för hushållstjänster medför mycket positivt och regeringen bör därför utreda möjligheten att inkludera ytterligare tjänster i avdraget.
mot · GY02Sk254 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna och om att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Travsporten är en av de största folksporterna tillsammans med fotbollen och ishockeyn. Travsporten är en stor och betydelsefull näring och sysselsätter många människor cirka 28000 i vårt land. Travtävlingar anordnas i hela , från i norr till i söder. är en av de tre ledande travsportnationerna i världen. Svensk travsport håller världsklass där svenska hästar, ägare, tränare och uppfödare har haft och har stora framgångar utomlands och har en internationellt konkurrenskraftig elit med stark sportslig bredd. Då sporten av naturliga skäl till största delen är en verksamhet på landsbygden skapas också faktiska möjligheter att hålla det svenska jordbrukslandskapet öppet. Dessutom skapar sporten också både arbetstillfällen och meningsfull fritidssysselsättning. Styrkan i sporten är bredden och förankringen hos många utövare och intresserade. För staten innebär trav- och galoppsporten dessutom stora skatteintäkter via spelet hos ATG. Spel på hästar omsätter nästan . ATG:s omsättning betyder att hästsporten totalt fick , men trots att spelutvecklingen varit god har situationen för travsportens aktiva länge varit och är fortfarande mycket tuff. Kostnaderna för att äga travhäst har ökat . Hästägare, uppfödare, tränare och inte minst travbanor har ekonomiskt sett stora problem. Många uppfödare kan inte räkna med att försäljning av föl ger pengarna tillbaka, vilket resulterat i att många upphört eller starkt minskat sin hästuppfödning. Studier visar bland annat att antalet hästar i träning minskat , att antalet startande hästar minskat , att antalet lopp dragits ned , vilket motsvarar cirka 1000 lopp. Skulle denna situation bli bestående så kommer svensk travsport att förlora sin internationella tätposition och det kommer även att medföra negativa konsekvenser för miljö, jordbruk och sysselsättning. har fortfarande en långt högre totoskatt än de övriga nordiska länderna trots att regeringen (2008) sänkte totalisatorskatten på totonettot det som är kvar sedan spelvinsterna betalats ut från . Detta var även ett vallöfte från alliansregeringen vid valet . För att näringen och sporten skall kunna utvecklas krävs det att de ekonomiska villkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras. Därför finns det anledning att göra ytterligare en översyn av skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten.
mot · GY02Sk255 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta se över om skattebefrielsen för fiskarnas fartygsbränslen kan avskaffas eller om det bör finnas ett tak för hur stor skattebefrielsen får vara per företag så att stöd till fiskenäringen inte ges på ett sätt som gynnar de stora bränsleslukande fartygen. Den svenska fiskeflottan är överetablerad. Det handlar om en överetablering i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Det övergripande målet för den inom EU gemensamma fiskeripolitiken är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Nationella regler kan medlemsländerna endast införa i begränsad omfattning. Den svenska fiskeflottan gynnas av de fiskeribränslesubventioner i form av olika skattebefrielser som förekommer. Det är inte försvarbart miljömässigt, klimatmässigt eller ekonomiskt att subventionera bränslen till en fiskeflotta som redan är för stor. Vid riksdagsbehandlingen visade sig den borgerliga majoriteten helt oförstående till miljöaspekten på fiskeribränslesubventionen. Jag vidhåller därför att regeringen behöver se över om skattebefrielsen för fiskarnas fartygsbränslen kan avskaffas eller om det bör finnas ett tak för hur stor skattebefrielsen får vara per företag så att stöd till fiskenäringen inte ges på ett sätt som gynnar de stora bränsleslukande fartygen.
mot · GY02Sk256 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över trängselskatten för att få bättre koppling mellan skatt, bilstorlek och utsläppsmängder. Med stigande bränslepriser har de flesta blivit mer medvetna om förbrukningen av drivmedel samt storleken på koldioxidutsläppen. Om priset på drivmedel förblir högt kommer kanske folk att bli försiktigare i valet av stora och tunga bilar, vilket vore välgörande för miljön. Men det är inte säkert att de som har råd med en stadsjeep är så särskilt priskänsliga. För jeepar som går på etanol har man fram sluppit betala trängselskatt i eftersom de räknades som miljöbilar enligt trängselskattebestämmelserna. Det var helt feltänkt. Miljöbilsundantaget från trängselskatt upphörde att gälla i stället för , en förändring som visserligen innebär att alla bilar nu behandlas lika. Men att ta bort miljöincitamenten känns väldigt omodernt. Av miljöskäl måste vi i stället koppla trängselskatterna till utsläppsmängderna. lanserade i valrörelsen en premie till konsumenter som köper en supermiljöbil som släpper ut mindre än koldioxid per kilometer. Det är en intressant tanke men dels är det fråga om väldigt dyra bilar, dels tycks idén inte alls vara förankrad i regeringen. I chockhöjde man trängselavgifterna för stadsjeepar för att skapa en bättre miljö i . Den som kör en stadsjeep i får betala . Jag vet inte om vi behöver vara lika drastiska i , men tveklöst behöver vi göra något. För fordon som var undantagna från skatteplikt före , och som också var införda i vägtrafikregistret, fortsätter undantaget att gälla fram till . Befintliga miljöbilar påverkas därmed inte av ändringen. Det är dags att se över trängselskatten för att få bättre koppling mellan skatt, bilstorlek och utsläppsmängder.
mot · GY02Sk258 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt skatt på Europadiesel. Under debatten om kilometerskatten med åkerinäringen framkom kraftig kritik från branschen beträffande dieselförsäljningen i . I använder vi vår egen diesel, MK1. Den introducerades och var då världens första svavelfria diesel. Trots att all diesel inom EU är svavelfri använder fortfarande MK1-diesel, som är mindre energieffektiv och som totalt sett ger högre koldioxidutsläpp. En unik dieselkvalitet för en liten marknad driver upp priserna. Av alla raffinaderier är det bara fem som tillverkar . Produktionskostnaden för att tillverka en liter MK1 är högre än kostnaden för att producera svavelfri Europadiesel. Men skatten på svavelfri Europadiesel är högre (inklusive moms). Skulle man sänka skatten på den svavelfria Europadieseln till samma nivå som MK1 skulle dieselpriserna kunna sänkas, då man sparar i produktionskostnad och kommer in på en mer konkurrensutsatt marknad. Sänkta dieselpriser skulle gynna regeringens arbetslinje eftersom det underlättar arbetspendling och stärker näringslivets konkurrenskraft på en globalt utsatt marknad. Detta bör ges regeringen till känna.