ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N402 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenklingar och företräde i hanteringen för tillståndsprövningar som gäller miljöförbättrande åtgärder. missar många goda idéer på grund av krånglig lagstiftning och byråkrati. Inte minst gäller detta inom miljöområdet. Det förekommer nämligen att ett nytt miljötillstånd krävs för företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder och det tar tid och kostar mycket pengar. Mer rimligt vore att ett företag vill göra miljöförbättrande åtgärder får en snabbare tillståndshantering av berörd myndighet. Denna typ av tillståndsprövningar bör ges företräde framför sådana som inte gäller miljöförbättrande åtgärder. Till detta kommer en omfattande regelhantering som innebär att en ensamföretagare med goda intentioner och goda idéer men med begränsade ekonomiska resurser och begränsad tid har svårt att utan kostsam hjälp ta sig igenom detta. Nya miljöförbättrande innovationer kommer inte sällan från små företag även om de stora företagens miljöpåverkan måste anses större. De nuvarande reglerna har förenklats genom att tillståndsprövningen numera bara gäller den ändring som företaget vill göra, inte hela verksamheten. Det är helt klart ett steg i rätt riktning men fortfarande finns mer att göra och regeringen bör därför överväga möjligheterna till ytterligare förändringar enligt ovan.
mot · GY02N406 · 2010-10-27 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 24 Näringsliv utöver vad regeringen föreslagit för eller således 5 . föreslår ett flertal insatser för att stärka företagandet och entreprenörskapet i landet. Vi satsar särskilt på att stärka forskning och utveckling samt på att stärka stödet för nyföretagandet. Ett annat prioriterat område är att stärka ställning som turistland. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 24 Näringsliv (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. : Finansiering av likvidatorer Bidrag till terminologisk verksamhet Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. Avgifter till internationella organisationer Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer
mot · GY02N407 · 2010-10-25 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 21 Energi utöver vad regeringen föreslagit för eller således 3 . För att skall kunna stå sig i konkurrensen gentemot omvärlden, för att ambitionerna om att bryta landets oljeberoende skall kunna förverkligas och för att hushållen skall kunna hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå måste energipriserna hållas låga. vill därför öppna för att förnya och att bygga ut kärnkraften. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet, samt för att utveckla den inhemska energiindustrin, väljer vi också att avsätta resurser till en satsning på inhemska energikällor. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 21 Energi (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd för installation av solvärme Avgifter till internationella organisationer
mot · GY02N408 · 2010-10-22 00:00:00 — Jämställdhet vid försäljning av statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid försäljning av statliga bolag bör se till att jämställdheten i dessa behålls. Regeringens mål är att alla statliga företag som verkar på konkurrensutsatta marknader, vilket motsvarar större delen av värdet i den statliga bolagsgruppen, ska säljas ut. Utförsäljningarna är en usel affär för staten. Inga som helst ekonomiska eller rationella grunder till varför utförsäljningarna nu måste genomföras har ännu anförts av regeringen. Regeringens utförsäljningar grundar sig därmed helt och hållet på ideologiska argument: staten ska inte äga. Detta innebär att de ideologiska skygglapparna har fått ersätta rationella och ekonomiska överväganden. Detta kommer med all sannolikhet att stå de svenska skattebetalarna dyrt. Statliga bolag har varit de mest jämställda bland företagen i . De har varit våra flaggskepp om vi ser till jämställdhetsaspekten. Men vid den borgerliga regeringens utförsäljningar av statliga bolag finns risken att jämställdheten inom bolagen går förlorad. År av jämställdhetsarbete kan därmed slås sönder. Därför är det angeläget att vid försäljningar av statliga bolag se till att vidmakthålla den redan befintliga jämställdheten i bolagen även efter en försäljning. Regeringen bör överväga vilka åtgärder som kan vidtas så att de framgångar som har uppnåtts på jämställdhetsområdet kan vidmakthållas när statliga bolag säljs.
mot · GY02N411 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att verka i en riktning för att mildra vattenkraftens negativa miljöpåverkan. Vid vattenkraftverk har kraftverkets ägare på ett föredömligt sätt genomfört åtskilliga förbättringar för fiskar som annars skulle ha hindrats vandra upp till sina lekplatser. Bland annat har en laxtrappa därför byggts så att fisken kan ta sig förbi till som är outbyggd. Detta goda exempel bör genomföras och kompletteras med andra åtgärder för att underlätta för fiskar och andra arter som lever i och nära det vatten som påverkas av vattenkraften på ett nationellt plan. Arter som är beroende av strömmande vatten påverkas också i och med att det som annars hade varit en strömmande älv däms upp och flödet minskar i den utbyggda älven. Detta gör att den för många arter viktiga vårfloden försvinner eller minskar radikalt. I den mån det är möjligt bör därför vattenkraftsägarna uppmuntras verka för att mildra de negativa miljöeffekter som uppstår av vattenkraftverket. de (M)
mot · GY02N412 · 2010-10-27 00:00:00 — Minskad byråkrati för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att minska byråkratin för småföretagare. Småföretagare är viktiga för samhället. Vi måste underlätta för entreprenörer att starta och driva företag. Många som startar nya företag kan uppleva att det är mycket byråkrati som krävs från början och även måste göras löpande. Alliansregeringen har förenklat mycket av de regelverk som fanns, men det behövs ytterligare simplifieringar. Unga människor med invandrarbakgrund är särskilt benägna att starta eget och skapa egen försörjning. Att ha en affärsidé, att vara kreativ och envis är de viktigaste förutsättningarna för att lyckas som företagare. Man vill lägga all kraft på företaget. Det många företagare upplever är att byråkratin kring företaget tar mycket tid och kraft. Det som småföretagare mest eftersträvar är ännu mer förenklingar av regelverket. Genom att förenkla regelverket gynnas både företagarna och staten. Företagaren kan koncentrera sig på det han/hon är bäst på, att driva företag. Entreprenören behöver fokusera på att marknadsföra, producera, utveckla och sälja produkter. Det är det som skapar arbetstillfällen och tillväxt.
mot · GY02N414 · 2010-10-27 00:00:00 — vetorätt mot utvinning av fossil energi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vetorätt mot utvinning av fossil energi. En svensk kommun kan lägga in sitt veto och stoppa nya klimatvänliga vindkraftsetableringar. Det är mycket märkligt att motsvarande vetorätt inte finns när det gäller att stoppa utvinning av fossil energi som olja och gas. Det rimmar mycket illa med de miljömål vi satt upp. Speciellt med tanke på att utvinning av exempelvis naturgas inte bara är betydligt sämre för klimatet än vindkraft, risken finns dessutom att utvinningen hotar naturområden och jordbruk m.m. i närområdet. Det drabbar berörda kommuner och riskerar att förstöra känsliga lokala miljöer. I har det multinationella företaget riktat in sig på att utvinna naturgas, trots att detta går stick i stäv mot flera berörda kommuners vilja. Dessa kommuner har inget att sätta emot utvinningen eftersom de saknar vetorätt att stoppa det hela. Det är mycket anmärkningsvärt att ett multinationellt företag tillåts köra över både kommunerna, de boende och lantbrukarna i frågan. drivs av rent vinstintresse och har på andra håll i världen gjort sig känt för långtgående exploatering utan att ha tagit något ansvar för konsekvenserna. Det är nu dags att vi ger kommuner vetorätt när det gäller utvinning av fossil energi. Det skulle långsiktigt vara bra för klimatet och miljön och ge kommunerna verktyg att stå emot långtgående exploatering från storföretag i vinstsyfte. När bokskogen i för hotades av skövling infördes ett moratorium i lagen för att förhindra avverkning i väntan på att en ny lag skulle träda i kraft. På motsvarande sätt skulle man kunna skydda naturområdena på i väntan på att kommunerna får vetorätt mot utvinning av fossil energi.
mot · GY02N415 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket för näringslivet. menar att en stark ekonomi och en god välfärd förutsätter ett framgångsrikt företagande. Därför måste goda villkor för svenska företagare skapas, där enskilda människors idéer, kreativitet och entreprenörskap får möjlighet att blomma ut. Vi menar att de små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste byråkrati och krångliga regler motverkas. Därför är drivande i regelförenklingsarbetet. inledde den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett arbete med att minska regelbördan för företagen. Resultatet av detta arbete blev att antalet regler ökade. Vid valet satte tillsammans med sina regeringskollegor inom Alliansen upp ett mål om att minska de administrativa kostnaderna för företagen till 2010. Som en utgångspunkt för arbetet har regeringen inrättat ett regelråd som granskar både nya och gamla regler utifrån följande frågeställningar: Behövs verkligen denna regel? Är den utformad på rätt sätt? Löser den det problem som den ska bemöta? Vilken kostnad innebär den för ett företag? Utifrån detta har man sedan ändrat eller avskaffat krångliga regler som drabbar företagen. Regeringens beslut att slopa revisionsplikten för cirka 250 000 småföretag ser vi som mycket positivt. Denna reform väntas enligt regeringens beräkningar ge småföretagen möjliga besparingar på runt . Det är ett viktigt steg på vägen att minska regelbördan för företagen, men inte tillräckligt. vill därför att fler företag få möjlighet att slippa revisionsplikt. Företag med max 50 anställda, en balansomslutning på 41,5miljoner kronor och en omsättning på 83 miljoner ska få undantas från revisionsplikten, samt att reglerna kring skatteavgifter blir rimliga. kan en företagare åka på oproportionellt höga avgifter om företagaren av misstag lämnat in uppgifter .
mot · GY02N418 · 2010-10-27 00:00:00 — Minskat regelkrångel för småskaliga näringsidkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påskynda översynen av de regelverk som påverkar småskaliga näringsidkare. Alliansregeringens ambition fortsätter efter valet vara att minska det onödiga regelkrånglet och skapa nya möjligheter för småskaliga näringsidkare. Det här arbetet fortgår och många av hindren har tagits bort eller förbättrats, vilket är bra. är det dock så att ett litet företag med 45 anställda måste nästintill ha en halvtidstjänst för att ta hand om all den pappersexercis som olika myndigheter lägger på den lilla företagaren. En av de viktigaste åtgärderna som kan genomföras är att minska alla de regler som lägger en hämsko över den lilla näringsidkaren, regler som bara kan anses vara avpassade utifrån de större företagens behov och synpunkter. Förbättrat småföretagandeklimat måste ges prioritet i det pågående arbetet att förbättra det allmänna företagsklimatet i . de (M)
mot · GY02N420 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en regleringsgiljotinsprocess. I svensk politik och samhällsdebatt råder bred enighet om behovet av fler och växande småföretag. I de mindre företagen skapas de nya jobben, men det är ofta också deras innovationer som utmanar de stora och skärper konkurrensen. har, enligt flera olika bedömningar, ett gott företagsklimat. , , och ger i sina årliga bedömningar ständigt bättre betyg. Skatter och avgifter har sänkts, marknader har avreglerats, nya sektorer har öppnats för företagande. handlar det sistnämnda inte minst om hushållsnära tjänster, sjukvård och apotek. Men det finns mer att göra. Vi behöver fortsätta reformera arbetsmarknaden så att den bättre passar mindre företag och inte är utformad för ett fåtal storföretag. Sektorer, som omsorg, kan fortfarande öppnas mer för företagande. Skatter och avgifter kan fortfarande förbättras. Men även regleringsbördan bör fortsätta minska. Detta har också en tydlig och för många företagare välkommen av Regeringsförklaringen. Man kan välja olika strategier för att lyckas med detta. En metod som föreslogs av , och har varit känd även tidigare, är så kallade solnedgångsregler. Det vill säga att regleringar är temporära, att de löper ut såsom ifall inte någon aktivt driver deras behållande, som i så fall kräver ett nytt beslut. Denna metod bör beaktas vid införande av nya regleringar. Men när det gäller att minska mängden gamla regleringar finns en annan metod, som prövas av många snabbt reformerande tillväxtländer regleringsgiljotinen. Man definierar en mängd regleringar, ofta de som har någon inverkan på företagens förutsättningar, och ställer tre frågor om var och en: Är den nödvändig? Är den laglig? Är den företagsvänlig? Varje reglering som klarar alla tre frågorna förs till kategorin behålla. Varje reglering som missar någon av de två första förs till kategorin avskaffa. Och de regleringar som klarar de två första men inte den tredje förs till revidera. Proceduren måste naturligtvis anpassas till förutsättningarna i varje enskilt land, inte minst avseende det beslutsfattande systemet. Ofta kan arbetsmarknadens parter spela en konstruktiv roll som involverade parter. , och har använt regleringsgiljotinen. , som är en reformtiger och stiger som en raket i index över ekonomisk frihet, har tillämpat denna metod. Även och har anammat den. Det vanliga är att mellan av samtliga definierade regleringar avskaffas. Effekterna har varit tydliga. I ökade de utländska direktinvesteringarna kraftigt och över en miljon nya arbetstillfällen skapades. Även om har bättre förutsättningar än just dessa länder, kan en regleringsgiljotinsprocess som utförs av ett oberoende råd eller kommitté, vara en effektiv form av prövning, för att minska vår regleringsbörda och risken för skadliga regleringar.
mot · GY02N421 · 2010-10-26 00:00:00 — Därutöver föreslår vi att Arbetsförmedlingen i högre grad ska upphandla tjänster av den sociala ekonomins organisationer i enlighet med förslaget i SOU 2007:2. 7.2Öka tryggheten för företagare Regeringen har lagt fram förslag för att öka tryggheten för företagare, vilket vi välkomnar. Förslagen är hämtade från utredningen för företagare (2008:89), som med bakgrund i stor parlamentarisk enighet la fram förslagen. är det stor risk att en anställd i ett socialt företag inte kan få a-kassa vid arbetslöshet om hon eller han sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. Det är ett stort bekymmer och hindrar människor från att ta ansvar. Tyvärr glömde regeringen förslaget från utredningen om att alla anställda i sociala företag ska räknas som just anställda i förhållande till lagen om arbetslöshetsförsäkringen oavsett om man sitter i styrelsen eller tecknar föreningens firma. Vi menar att en anställd i ett socialt företag ska kunna få a-kassa vid arbetslöshet även om denne sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. 8Få fotfäste på arbetsmarknaden Avslutningsvis: Med ovanstående synsätt skulle många fler människor med arbetshinder kunna arbeta med lön i sociala företag istället för att ha lösningar inom socialförsäkringen och vara ett kommunalt ansvar. Som utredningen socialbidrag till arbete (SOU 2007:2) skriver: Möjligheterna att anlita sociala arbetskooperativ skulle öka väsentligt om regelverket vore enklare och i högre grad utgick från en persons faktiska arbetsförmåga. I samma utredning, under rubriken mellan stat och kommun behöver klargöras, skriver man: Vi anser också det är angeläget att i högre grad involvera sociala företag när det handlar om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Dessa företag har ett innehåll och en grundidé som i högre grad bör tas tillvara för att människor som har en nedsatt arbetsförmåga ska kunna inkluderas i arbetslivet och få fotfäste på arbetsmarknaden. Vidare: Vi har under utredningens gång inspirerats av den kraft som finns hos många arbetskooperativ och som ibland beskrivs med det engelska ordet empowerment att människor ges möjligheter att återta makten över sitt eget liv och känna sig stolta över det man åstadkommer. Det är kanske den viktigaste förutsättningen för att man ska kunna gå från bidrag till arbete.
mot · GY02N425 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att se över turistföretagens villkor. Turismen är starkt växande i och är en framtidsbransch. Näringen bidrar till av BNP och ger arbetstillfällen till runt 126 000 personer i . Som handelsvara blir turismen allt viktigare i . Medan den totala turistkonsumtionen har ökat har de utländska turisternas konsumtion, det vill säga exporten, ökat . Men fortfarande konsumerar svenska turister mer i utlandet än vad våra utländska besökare konsumerar i . Utlandsturismen bidrar med ca till statskassan. har en lägre andel utländska besökare än våra grannländer i . Dessa avsätter avsevärt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare, vilket också har gett resultat. Som exempel kan nämnas , där turismens andel är . En statlig utredning, Tillväxt genom turistnäringen, föreslog att anslaget till internationell marknadsföring av som turistdestination skulle höjas från dagens 100 miljoner till en nivå jämförbar med våra grannländer i . har många attraktiva turistmål. I Arns fotspår reser många till och Forshem. lockar nöjeslystna barnfamiljer, och slott och herresäten lockar många sökande efter historia och kultur. kan nämnas som ett av de finare turistmålen i landet. Kultur och kulturarv är en stor del av besöksmålen. Turismen har stor betydelse för sysselsättningen och det kan bli ännu bättre om vi förmår locka fler turister till oss. Svenska staten satsar runt per invånare på marknadsföring, vilket är en bråkdel av vad många andra länder i gör. I övriga satsas per invånare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, vill vi att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Turistföretagen som ofta är småföretag, gynnas av de föreslagna lägre arbetsgivaravgifterna. Men finansieringsproblem och villkor för trygghet bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer och det måste bli bättre. Regeringen bör se över hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas. Detta bör ge regeringen till känna. i (C)
mot · GY02N426 · 2010-10-19 00:00:00 — Forskar- och skolreaktor vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en forskar- och skolreaktor vid OKG. Alliansens historiska energiöverenskommelse om att nuvarande svenska kärnkraftsreaktorer skall kunna bytas ut mot nya är mycket glädjande för oss från län, där (OKG) tillhör de största och mest betydelsefulla arbetsplatserna. Vi ser också en potential i län som ett forskningscentrum för kärnkraftsutveckling. har nya kärnkraftsutbildningar på betydande utbildningscentra såsom KTH, och snabbt blivit mycket populära. Enligt lärosätenas egna beräkningar kommer 150200 studenter att behöva skickas utomlands för träning på skolreaktorer då R2-0 vid Studsvik är i bruk. Företrädare för , och menar att studentunderlaget är tillräckligt stort för att bygga en skolreaktor för träning och utbildning i . Att förlägga denna skolreaktor vid OKG är logiskt då verket är största samt intresse även finns hos och SKB. Sture-modellen (Svensk tränings- och utbildningsreaktor) skulle möjliggöra pedagogik vid en reaktor som efterliknar de kommersiella kärnkraftsreaktorer som finns i och skulle dels ge studenterna möjlighet att lära känna miljön vid deras största potentiella arbetsgivare, dels användas för fortbildning av kärnkraftsindustrins personal. En världsledande konstruktör av forskningsreaktorer har på uppdrag av bland andra och SKB tagit fram en teknisk beskrivning av Sturemodellen och som visar på dess fördelar i form av potential och pedagogisk styrka. Att placera vid OKG är det mest realistiska alternativet. Med Alliansens historiska energiöverenskommelse går kärnkraften nu en ljus framtid till mötes och därför anser vi att det är dags att se över möjligheten att bygga en ny forskar- och skolreaktor vid OKG.