ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sf260 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortbildning i utvecklingen av behandlingsmetoder och läkemedel för försäkringsmedicinska rådgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortbildning för läkare i att skriva försäkringsmedicinska underlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av kompetensutveckling för handläggare i hanteringen av det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Sjukförsäkringsreformen som genomfördes under förra mandatperioden var nödvändig för att vända det faktiska förhållandet att alltför många blev sjukpensionärer, trots att en viss arbetsförmåga kunde finnas hos ett stort antal personer, men där det inte utreddes tillräckligt. Men i alla stora reformer finns det enskilda individer som hamnar mellan stolarna. Luckor har funnits i sjukförsäkringssystemet i bedömningar av sjukdomstillstånd som borde ha kunnat täppas till med, som man ibland har tyckt, med sunt förnuft. Inte minst genom att använda rätten till second opinion att få sitt ärende bedömt av en annan försäkringsmedicinsk rådgivare (tidigare kallade försäkringsläkare). Många läkare känner sig kränkta i sin yrkesroll: trots att de gjort en professionell bedömning utifrån sitt dagliga arbete inom just den medicinska genre saken gäller, så är uppenbarligen inte den sakkunnigheten och kännedomen om patientens totala hälsotillstånd nog. Att ha tagit del av försäkringsmedicinska beslutsstöd för olika sjukdomar och tillstånd är därför nödvändigt för att ge patienten en rättvis bedömning efter gällande regler. Den försäkringsmedicinska rådgivaren har en helt annan roll än den behandlande läkaren, där det inte handlar om medicinsk diagnostik och behandling. Det handlar istället om att avgöra vilken medicinsk information som behövs för att hon eller han ska kunna yttra sig i ett ärende och för att handläggaren ska kunna bedöma rätten till ersättning. Men rådgivarens yttranden spelar stor roll för den enskilde försäkrade. Därför är det särskilt viktigt att yttrandena görs på goda grunder och med stöd av vetenskap och beprövad erfarenhet. Frågan är om detta görs på rätt sätt om nu den behandlande läkaren inte skrivit ett tillräckligt bra medicinskt underlag, trots god kunskap om den enskilda individen, eller inte tillräckligt utförligt görs ett yttrande av försäkringsrådgivaren på det underlaget. Som ger handläggaren på ett beslutsunderlag i sin tur att delge individen och som avgör rätten till ersättning. Eftersom försäkringsläkaren är behandlande läkare, behövs kanske än mer fortbildning för att hålla sig à jour med nya medicinska rön, i metoder och behandlingar. Likaväl som allmän- eller specialistläkare behöver större kunskap i försäkringsmedicin i sin grundutbildning och fortbildning och även handläggare.
mot · GY02Sf263 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adoptionsbidraget. Många barnlösa par i har en stor önskan om att utöka sin familj men av biologiska skäl är det omöjligt. Den enda återstående möjligheten att undvika barnlöshet är då genom adoption. Men att adoptera barn från utlandet är mycket dyrt, vilket leder till att många par inte kan förverkliga sin familjebildning. Kostnaden för utlandsadoption kan uppgå till flera , något långt ifrån alla har råd med. För att hjälpa till finns det så kallade adoptionsbidraget. Även med adoptionsbidraget saknar många familjer medel för att genomföra en adoption. För att erbjuda par som drabbas av ofrivillig barnlöshet bör därför adoptionsbidraget ses över i syfte att öka möjligheterna för alla att genomföra adoption.
mot · GY02Sf265 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att barnbidraget delas lika mellan föräldrar som har gemensam vårdnad. Trots många jämställdhetsmässiga framsteg finns fortfarande en rad exempel på juridisk diskriminering betingad av kön. Ett sådant är barnbidraget. Fram till tillföll barnbidraget uteslutande mamman. Därefter trädde ny lagstiftning i kraft som innebar positiva förändringar men som ändock är otillräckliga. kan par med gemensam vårdnad nämligen själva välja vem av föräldrarna som skall erhålla bidraget. Möjligheten att dela lika finns dock fortfarande inte, med undantag för separerade eller särboende föräldrar som har gemensam vårdnad där barnet eller barnen har växelvis boende. Om paret inte gör ett aktivt val eller inte är överens tillfaller dock bidraget mamman, som alltså aktivt måste ge sitt medgivande att avstå privilegiet att ha ensamrätt till barnbidraget. Detta innebär att samhället alltjämt signalerar att pappor har en sekundär föräldraroll, vilket bygger på en konservativ och förlegad samhällssyn som dessutom innebär en direkt diskriminering på grund av kön. Att motverka ojämställdhet i allmän mening i samhället är en svår uppgift. Normer, värderingar och attityder är svårföränderliga. Att ändra lagstiftningen är enkelt. Därför är det obegripligt att barnbidraget inte konsekvent delas lika mellan två personer med gemensam vårdnad.
mot · GY02Sf266 · 2010-10-25 00:00:00 — Flyktingstatus för personer som riskerar förföljelse på grund av sexuell läggning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering för att säkerställa att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ger flyktingstatus i enlighet med lagstiftningens intentioner. Arbetet för att förstärka rättigheterna för dem som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning är av stor vikt. drev under ett flertal år frågan om att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skulle ge flyktingstatus och genomfördes en sådan förändring. Någon utvärdering har dock inte gjorts om huruvida den nya lagstiftningen har förbättrat möjligheterna för dem som riskerat förföljelse på någon av dessa grunder att få uppehållstillstånd. förstärktes arbete med kompetensutveckling och med att förbättra beslutsunderlagen när det gäller HBTQ (homosexuella, bisexuella, transpersoner och queer-personer)-relaterade frågor. Inom finns till exempel en särskild referensgrupp och man arbetar aktivt med att utbilda personalen i bemötandefrågor. Seminarier har anordnats och en extern utredare har sett över beslutsunderlagen ur ett HBTQ-perspektiv. Det är ett välkommet arbete. Men det finns fortfarande mycket som tyder på att lagstiftningens intentioner om att ge flyktingstatus åt dem som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning inte efterlevs. RFSL uppger att de har kontakt med mellan 50 och 60 personer , och att många av dessa får avslag på sin asylansökan trots att en återkomst till hemlandet riskerar att innebära förföljelse. RFSL:s erfarenheter är också att rättssäkerheten inom är bristande. Organisationen uppger bland annat att de vid ett flertal tillfällen fått ta del av avvisningsbeslut som står i strid med myndighetens egna rekommendationer, eller till och med lagstiftningen. Asylsökande som saknar kontakter med organisationer som till exempel RFSL, som har god kännedom om vad som ska gälla och därför uppmuntrar dem att överklaga, har därför betydligt sämre chanser att få asyl i . Det finns alltså skäl att anta att intentioner med den gjorda lagändringen inte har uppnåtts. Det är därför viktigt att det görs en utvärdering av hur , Migrationsdomstolen och Migrationsöverdomstolen har levt upp till lagstiftningens intentioner och att åtgärder vidtas för att säkerställa att ingen utvisas trots hot om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning.
mot · GY02Sf267 · 2010-10-25 00:00:00 — Förändrad benämning på bidraget till gymnasiesärskolans elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra namnet från förlängt barnbidrag till ett namn som lämpar sig för gymnasiesärskolans elever. Alla ungdomar mellan har rätt att få vara tonåringar. Ungdomar som slutar årskurs 9 och tar steget in på gymnasiet är berättigade till ett så kallat studiebidrag. De ungdomar som går i den skolform vi benämner gymnasiesärskolan är också berättigade till bidrag, men det kallas i deras fall för förlängt barnbidrag. Benämningen förlängt barnbidrag har en negativ klang för ungdomar som befinner sig i tonåren. Det är en känslig period i livet och det är viktigt för ungdomar att få vara just ungdomar. Att då bli placerad i kategorin barn blir en onödig stigmatisering som kan påverka ungdomarnas självförtroende på ett negativt sätt. Ett enkelt sätt att åtgärda detta skulle vara att ta bort namnet förlängt barnbidrag och ersätta namnet med en benämning så att det inte längre innehåller ordet barn. Att befinna sig i fasen , i de övre tonåren, och få så kallat förlängt barnbidrag är missvisande och kan upplevas som kränkande för eleverna. Gymnasiesärskolans benämning förlängt barnbidrag bör därmed ändras.
mot · GY02Sf272 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utlänningslagen. Vid ansökan om asyl för anhöriga till person som beviljats permanent uppehållstillstånd finns en risk att personen i fråga bedöms utifrån olika kriterier beroende på handläggningstid. En person som har fått permanent uppehållstillstånd i och där resten av familjen söker asyl från hemlandet kan, med utgångspunkt från dagens lagtext, hamna i ett dilemma som innebär svåra humanitära påfrestningar. Om exempelvis ett av barnen är när ansökan görs och under beslutsprocessens gång fyller är det inte tidpunkten då ärendet som diarieförs som räknas, utan istället gäller dagen för beslut. Detta innebär att personen ifråga blir direkt beroende av att lyckas handlägga ärendet på kort varsel. Beroende på arbetsbelastning eller sjukdom finns det därmed risk för att beslutsprocessen under tid resulterar i ett helt annat beslut än vad som skulle ha varit fallet initialt. En förändring av utlänningslagen som innebär att den diarieförda tidpunkten för asylansökan gäller vore en rimligare utgångspunkt. En förändring av denna art ger incitament för exakthet och en solid grund för en rättvis prövning. Det kan inte vara rimligt att en familj skall ges vissa förutsättningar , för att sedan ges helt andra efter. Med detta som utgångspunkt bör därför lagtexten ses över och omformuleras på ett sätt som gör att externt relaterade händelser och dess grad av påverkan på det slutgiltiga beslutet minimeras. Med anledning av ovan anförda föreslås att utlänningslagens 5 kap. 3 § angående uppehållstillstånd ses över.
mot · GY02Sf273 · 2010-10-25 00:00:00 — Lägre arbetsgivaravgifter för små företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett näringsklimat med lägre arbetsgivaravgifter för små företag. Att mindre företag ges möjlighet att växa är en av de viktigaste utgångspunkterna i det politiska arbetet med att skapa förutsättningar för fler jobb i . Vårt välfärdssamhälle och dess fortlevnad bygger på att vi får fler som vågar starta upp företag och fler som vågar anställa. Alliansregeringen har här bidragit till ett paradigmskifte. Bilden av att vara företagare är betydligt mer positiv än vad som var fallet under tidigare regeringar. Denna attitydändring är naturligtvis glädjande. måste vi ständigt inkludera småföretagarna i en förnyelseprocess som verkar i en riktning där incitamenten i systemen har en positiv inverkan på viljan att starta upp och driva företag. En mängd åtgärder har redan implementerats. Steg har tagits i en riktning mot ett mer vitaliserande näringsklimat. Ett helt nytt trygghetssystem och betydande regelförbättringar är goda exempel som förhoppningsvis innebär att fler vågar ta steget från anställning till företagande. Det är dock fortfarande en betydande del av småföretagen som inte kan tänka sig att anställa. Ställs frågan till företagarna själva, blir svaret ofta att det är för höga kostnader som ligger till grund för beslutet. Enligt en rapport från företagarna skulle hälften av företagen satsa på jobbstimulerande åtgärder om arbetsgivaravgiften sänktes. Alltför höga arbetsgivaravgifter ligger följaktligen som ett mörkt täcke över tillväxtambitionerna. Forskningen när det gäller nivån på arbetsgivaravgifter och dess inverkan på sysselsättningsgraden ger olika besked. Men det finns ett flertal studier som verifierar tesen att en sänkning av denna skatterelaterade börda ger positiva sysselsättningseffekter. Regeringen bör därför, när de offentliga finanserna så tillåter, se över nivån relaterad till arbetsgivaravgifter på lönesummor .
mot · GY02Sf274 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om införandet av dagar för vård av förälder. Vårt behov av nära relationer med vår mamma eller pappa slutar inte när vi blir vuxna. På samma sätt slutar inte vårt behov av nära relationer med våra barn när de blir vuxna. är dock samhällets trygghetssystem utformade utifrån en begränsad syn på vad som är en familj och vårt behov av nära relationer hela livet. Familjen omfattar, för de flesta, även äldre mamma, pappa, vuxna barn, och syskon. finns möjligheten att få närståendepenning för vård av exempelvis sin förälder som är svårt sjuk. Det går då att få ersättning när man avstår förvärvsarbete. Jag anser att detta är bra men att det behövs stöd även vid andra situationer än de då det blir aktuellt med närståendepenning. När man som äldre behöver gå till läkare, tandläkare eller på något annat besök följer vuxna barn med genom att de tar semester eller annan obetald ledighet från arbetet. I de fall den anhörige inte kan så blir det istället någon från som följer med. Det skulle stärka de naturliga familjebanden, valfriheten och tryggheten för de äldre om de kunde ha något av sina vuxna barn med sig vid besöket eller en vän, istället för t.ex. en kommunalt anställd. Det finns ett system för att vara hemma med sitt sjuka barn i dagligt tal kallat VAB (vård av barn). Jag vill att något liknande införs då en äldre anhörig, närstående eller vän behöver ha sällskap till t.ex. läkare, kallat VAF (vård av förälder). Antalet VAF-dagar skulle kunna beräknas på samma sätt som tillfällig föräldrapenning, vara behovsprövade, ge rätt till tjänstledighet och exempelvis vara maximalt tio . Detta bör utredas.
mot · GY02Sf275 · 2010-10-20 00:00:00 — Möjlighet att ta sig ur sjukskrivning med hjälp av studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att öka möjligheterna att ta sig ur sjukskrivning med hjälp av studier. Utbrändhet, långtidssjukskrivningar och psykiska besvär är stora problem i vårt samhälle. Orsakerna till sjukskrivningarna varierar givetvis. Därför är det viktigt att, utifrån varje individs behov och förutsättningar, erbjuda rehabilitering och åtgärder som syftar till att man tillfrisknar och kommer tillbaka till arbetslivet . Två av de vanligaste orsakerna till sjukskrivningar är förslitningsskador och psykisk ohälsa på grund av arbetsmiljön på arbetsplatsen. I båda fallen krävs i princip omskolning för att kunna återvända till arbetsmarknaden. Det kan vara ett stort steg för många då det kanske var länge sedan man studerade eller då man känner rädsla för att inte klara av sina studier och för att dra på sig skulder. Därför behöver det finnas större möjligheter att i ett övergångsskede studera på deltid som man är partiellt sjukskriven för att underlätta rehabiliteringsarbetet. Ofta är det tveksamt vad som ska godkännas som aktivitet när man är sjukskriven och vad som sätter stopp för utbildning som rehabilitering. Man vill ogärna föra över försörjning över gränsen till andra verksamheter, trots att försök med finansiell samordning visar vilken betydelse en helhetssyn kan ha för att bryta negativa trender och förhindra mänskliga tragedier. Genom att låta flera långtidssjukskrivna vidareutbilda sig kommer fler personer att kunna gå vidare, utvecklas och hitta ett nytt arbete de trivs med, som samhällets totala kunskapsbank växer. All sådan utbildning behöver inte vara direkt yrkesinriktad. Även kortkurser, folkbildning och fördjupningsstudier av olika slag kan vara framgångsrika. Det blir både ett hälsolyft och ett kunskapslyft. I stället för att hindra människor att vidareutbildas, vidareutvecklas och ta sig tillbaka till arbetsmarknaden borde vi ta till vara både deras och samhällets resurser för ett friskare arbetsliv. Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid skulle kunna vara ett sätt att skapa förutsättningar för att en heltidssjukskriven person ska våga ta steget från sjukskrivning, via studier, till ett nytt arbete.
mot · GY02Sf276 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införliva skyldighet för arbetsgivaren att styrka löne- och anställningsvillkor vid säsongsanställning eller annan anställning i innan arbetstillstånd beviljas. Även har vi kunnat ta del av hur bärplockare från framför allt lurats till med löften om stora inkomster från skogens gula, blå och röda guld dvs. hjortron, blåbär och lingon. Istället för en intjänad slant fick många av dem resa hem med en stor skuldbörda som de kommer att få betala tillbaka . De har sett bärplockningen i som en chans att förändra sina liv men i själva verket har de skulder att betala av , bara för att betala tur-och-retur-biljetten hemlandetSverige. har media visat att de ibland får leva och bo i under mycket dåliga förhållanden. Trots kollektivavtal om lön tvingas bärplockarna betala kostnader för boende, mat och bensin m m till dem som anställer dem, ofta är det bemanningsföretag. Trots regler som finns tillgängliga för alla på luras många hundra bärplockare på sina rättigheter. har, som ett led i EU:s strävan att utarbeta en heltäckande migrationspolitik, tagit fram förslag till direktiv om säsongsarbetare. I förslaget iakttas de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, med särskilt avseende på artikel 12 om mötes- och föreningsfrihet, artikel 21.2 om icke-diskriminering, artikel 31 om rättvisa arbetsvillkor, artikel 34 om social trygghet och socialt stöd, artikel 35 om hälsoskydd och artikel 47 om rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. Vi anser att direktivförslaget är ett steg i rätt riktning för att tillförsäkra bland annat bärplockarnas och andra säsongsarbetares rättigheter när de arbetar i . Men förslaget behöver kompletteras med att arbetsgivare måste styrka löne- och anställningsvillkor innan arbetstillstånd beviljas. Den svenska lagstiftningen om arbetstagares rättigheter att arbeta i kräver inte detta.
mot · GY02Sf277 · 2010-10-18 00:00:00 — Översyn av kraven för anhöriginvandring från tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraven gällande anhöriginvandring från . Den senaste tidens utveckling vad gäller praxis på området för anhöriginvandring ger anledning till oro särskilt över somaliska medborgares möjligheter att i förenas och leva tillsammans med sin familj. Detta gäller både familjer som splittrats genom flykten och så kallade nya anknytningar. Det finns flera fall där föräldrar och barn är splittrade och inte har en möjlighet till återförening. Migrationsöverdomstolen har fattat ett antal vägledande beslut som genom tolkning har fått till följd att ansökningar om uppehållstillstånd pga. anknytning avslås för dem som saknar pass utfärdat då inbördeskriget startade, och pass utfärdade anses ogiltiga. Detta gör att möjligheten att stryka sin identitet är väldigt svår. Möjligheten att via dnaanalys bevisa familjeband är också den mycket besvärlig utan andra handlingar. kan man på somaliska ambassader få ett nytt pass, efter en ordentlig utredning om släkt- och familjeförhållanden, intyg från vittnen och diverse handlingar som födelsebevis, skolintyg, föräldrarnas pass etc. Dessa pass godkänds i flera andra europeiska länder men inte i . Av allmänna förklaring Art 16.3 framgår att familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och har rätt till samhällets och statens skydd. Det är en självklarhet att kärnfamiljen ska få leva och bo tillsammans. Därför bör det göras en översyn av möjligheterna till att förändra och förenkla reglerna gällande anhöriginvandring från .
mot · GY02Sf278 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den övre gränsen för att erhålla bostadsbidrag bör ses över. En stor andel av studenterna men också en del unga människor i övrigt har inte rätt till bostadsbidrag. Det gäller alla studenter eller unga som saknar barn och som, inte på grund av inkomsten men på grund av åldern, inte får rätt till bostadsbidrag. Detta strider uppenbart mot principen om livslångt lärande och är en lagstiftning som är åldersdiskriminerande, då alltfler unga ensamstående utan barn helt utesluts från möjligheten till bostadsbidrag. Det blir allt mer vanligt att unga människor väntar med att skaffa familj, eller frivilligt väljer att leva ensam. Den svenska lagstiftningen bör följa samhällets utveckling och inte konservera de normer som sagt att man ska ha familj och barn. Därför bör den övre gränsen för att erhålla bostadsbidrag ses över.
mot · GY02Sf279 · 2010-10-20 00:00:00 — Barns rätt att må bra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsekvensbeskrivningar av hur lagförslag som berör trygghetssystemen påverkar barnen. ser vi att skillnaderna mellan dem som har och dem som inte har ökar, och det sker i en allt snabbare takt. Att då vara barn i den familj som inte har är ett av våra största utanförskap. När mamma eller pappa drabbas av arbetslöshet eller blir sjuka minskar inkomsten för familjen kraftigt. I de familjer som tillhör låglönegrupperna finns det oftast ingen buffert att ta av och inga marginaler alls för att klara av den uppkomna ekonomiska situationen. Redan innan familjen drabbades av den lägre inkomsten hade de här barnen inte samma möjligheter rent ekonomiskt som de barn som växer upp i en familj med goda stabila inkomster. De här barnen har sällan eller aldrig råd att åka på semester, man har svårt att köpa nödvändig sportutrustning för den aktivitet i den förening man är med i, om man ens klarar av medlemsavgifterna till denna. Avgifterna för eventuella gymnasiemåltider är tunga att bära för många familjer. Det allmänna utrymmet för kläder och saker som är nödvändiga är svåra att klara av. ser vi en stor grupp människor konsumera allt mer i form av dyra märkeskläder och semesterresor under både . Barn har dyra elektroniska saker, man bor i stora villor och man har även fritidshus. Att då som barn växa upp under förhållanden som gör att man inte ens har råd med det nödvändigaste gör att de här barnen inte känner samma värde och har en svår tillvaro där man drar sig undan aktiviteter med andra barn för att inte behöva tala om att familjen inte har råd. kunde man, genom att bara titta på barnen, se vilka som var fattiga. Detta var skälet till att barnbidraget infördes. Alla har inte samma förutsättningar. Men vi kan kräva av ett samhälle att vi inte fattar beslut som gör att våra barn drabbas så hårt ekonomiskt som är fallet när man urholkar våra trygghetssystem. Barnen betalar det högsta priset och det är de som hamnar i det verkliga utanförskapet. Jag vill därför att man inför planerade lagförslag genomför en konsekvensbeskrivning för hur lagförslag inom trygghetssystemen kommer att påverka barnen.