ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N229 · 2010-10-15 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över var statliga myndigheter och bolag lokaliseras. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och IT. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · GY02N230 · 2010-10-19 00:00:00 — Ökat entreprenörskap bland kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat entreprenörskap bland kvinnor. Företag skapar jobb, trygghet, välstånd och ekonomisk tillväxt. Det är framgångsrika och välmående företag som lägger grunden för ett framgångsrikt och välmående samhälle. Men företagen som finns överlever inte och de nya företagen startas aldrig om inte villkoren för dem är goda. är det fortfarande för få som startar och driver företag. Det finns ingen enskild insats som skulle göra svenskt företagsklimat till världsbäst. Det krävs flera åtgärder. Men en viktig insats är att ta bort politiska hinder för företag i form av regler och byråkrati, vilket regeringen arbetar med. All erfarenhet visar att företagandet frodas som mest i miljöer där hinder undanröjs och politiker avstår från att driva kommunala företag. Vi politiker bör sträva efter att förbättra klimatet för företag. Det går inte att slå sig till ro eftersom tiderna förändras och med dem förutsättningarna och villkoren. Vi bör även gräva oss djupare in i problematiken med att för få startar och driver företag. Kvinnor startar företag i mindre utsträckning än män. Andelen kvinnliga företagare i ligger i det absoluta bottenskiktet i . Det går tre kvinnliga företagare på tio manliga i . En stor andel kvinnor jobbar inom vård och omsorg och av dem skulle vilja starta företag inom sin bransch. Men privata initiativ inom vård, skola och omsorg de branscher där många kvinnor verkar ses fortfarande med misstro från vissa håll. Lågt kvinnligt företagande betyder i längden en förskjutning av både resurser och makt bort från kvinnor. Genom att öka andelen kvinnliga företagare skulle fler förfoga över den makt, det inflytande och de resurser som kommer av att leda ett framgångsrikt företag. Ökat entreprenörskap bland svenska kvinnor skulle helt enkelt kunna öka både graden av jämställdhet och välstånd i .
mot · GY02N231 · 2010-10-20 00:00:00 — Investeringar i alternativ energi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om storskaliga investeringar i alternativ energi. För att komma igång med till exempel biogas, solenergi, vågkraft eller andra storskaliga investeringar i alternativa energikällor behövs det tillgång till kapital som stödjer ett ökat nyttjande av alternativa energikällor eller rent av storskalig byggnation där man bygger in smarta, energibesparande och energiåteranvändande lösningar. På handlar det om investeringar på för att kunna skapa en infrastruktur som även gör att det blir enkelt för andra att koppla in sig på och leverera till exempel rågas. Problemet är att bankerna ser stora ekonomiska risker med dessa projekt och är därför ovilliga att låna ut pengar. För att ställa om energisystemet till att bli mer hållbart behöver nya metoder prövas, för att se vad som fungerar. Det behövs därför någon form av statligt engagemang, exempelvis i form av lånegarantier, för att dessa storskaliga investeringar i alternativ energi ska bli verklighet.
mot · GY02N232 · 2010-10-22 00:00:00 — Strategi för stora internationella idrotts- och kulturevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att vara värdland för stora internationella idrotts- och kulturevenemang. Turism är en framtidsbransch i hela och börjar växa sig allt starkare i . Turism genererar stora inkomster till staten genererade turistnäringen i momsintäkter till statskassan. Det finns olika sätt att marknadsföra ett land ett exempel är att vara arrangörsland för stora internationella kultur- och idrottsevenemang. Det är ett bra sätt för att synas och bidrar till att locka fler turister. Det finns många länder och städer vars internationella status ökat efter att de har varit värdar för ett större evenemang , och är bara några exempel. behöver en tydlig strategi för hur vi ska söka internationella tävlingar samt hur finansieringen ska lösas. Evenemang som , och leder till många utländska besökare, vilket genererar hotellnätter, restaurangtimmar och tv-timmar. vilket i sin tur leder till ökad sysselsättning och mer pengar till stat, företag och regioner. Det bidrar även till att besökare återvänder till . har städer som är duktiga på att anordna större evenemang med , Åre med alpina , med och med . Dessvärre saknar en gemensam strategi för hur vi ska satsa på fler evenemang. Regeringen bör därför ta fram en nationell strategi för detta.
mot · GY02N234 · 2010-10-20 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram ett förslag som stoppar utförsäljningen av andel av Setra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens ägande i Setra via används för att utveckla företaget genom investeringar i moderniserad produktion och vidareförädling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur staten bäst kan bidra till att skogsnäringen utvecklas med tanke på den nuvarande bristen på råvara. förbereds utförsäljningen av statens andel i skogsindustriföretaget som är ett halvstatligt företag där statens andel ägs via . Setra är en viktig arbetsgivare i branschen och spelar en stor roll för näringslivet på flera mindre orter i landet, inte minst på landsbygden. Riskerna med en utförsäljning av Setra är betydande. menar att den måste stoppas. Risken är att ägandet tas över av kortsiktiga spekulanter som inte är intresserade av att utveckla produktionen långsiktigt utan är ute efter kortsiktiga vinster eller tillgången till skogsråvara. Staten borde vara kvar som ägare och använda sitt ägande till att trygga och modernisera produktionen och öka förädlingsgraden av virket. Detta bör ges regeringen till känna. På så sätt kan många jobb tryggas och skapas på orter som skulle vara utsatta om inte Setra hade produktion på platsen. Ett långsiktigt statligt ägande kan ge utveckling i landsbygden och inte minst i inland. En översyn bör göras av hur staten bäst kan bidra till att skogsnäringen kan utvecklas mot bakgrund av den nuvarande bristen på råvara. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02N235 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvarsfördelningen när det gäller utbyggnaden av infrastruktur för biogasen. har höga ambitioner när det gäller utbyggnad av tillverkning, infrastruktur och användning av biogas. Detta kommer att ge fler arbetstillfällen runt om i landet, som biogasen är mycket miljövänlig. En utbyggd biogasproduktion kommer också att ge nya utvecklingsmöjligheter för våra lantbruksföretag som man kan få användning av tidigare oanvändbara restprodukter från annan tillverkning. är det inte alltid tydligt hur ansvaret för planering, utbyggnad och olika kostnader ska fördelas. Den framväxande biogasproduktionen skulle underlättas om det var tydligare vem som har ansvar för olika delar i processen och vem som bär kostnaden. Regeringen bör överväga att fram en tydlig strategi för vem som har ansvaret för utbyggnaden av infrastrukturen av biogasen.
mot · GY02N236 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta ut luftledningar mot markkabel. Vi vet att klimatförändringarna kommer att öka påfrestningarna ytterligare på våra luft-elledningar. Vi har sett hur stormarna och orsakat stora skador inte bara i våra skogar utan även på våra ledningsnät. När dessa luftledningar byggdes var åker och skogsmark lågt värderade, vilket resulterade i låga markersättningar. Man prioriterade och var tacksam för att elektricitet och telefon kom till landsbygden. Den låga ersättningen och bristen på bra maskiner gjorde att många luftledningar placerades på bördiga åkrar och högproduktiva skogsmarker. Det fanns heller inte bra teknik för att enkelt och funktionsdugligt kunna gräva ner markkabel. finns tekniken för att klara stora elleveranser i markkabel och nedgrävningsarbetet fungerar mycket rationellt. Trots detta finns ett motstånd från elbolagen att lägga markkabel då det är billigare att bygga luftledning. Markägarna får tåla större och större intrång på sina fastigheter som ersättningsnivåerna är alldeles för låga. bör överväga att successivt byta ut luftledningar mot markkabel, och man bör vara mycket restriktiv med att ge tillstånd till nya luftledningar. behöver sina åker- och skogsmarker till värdefull mat- och skogsproduktion. Markkabel minskar även sårbarheten inför kommande klimatförändringar.
mot · GY02N237 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en övergång till smart timvis elmätning genom en effektivare användning av Internet. Kostnaden för att producera elenergi varierar starkt beroende på vilken primärkälla som används. För vattenkraften ligger den rörliga kostnaden på några öre per kWh medan kolkraft ligger på någon krona per kWh. Även miljöbelastningen varierar starkt. Vattenkraften ger ca CO2/kWh medan kolkraft släpper ut CO2/kWh. Ett problem är att vi måste ha balans mellan produktion och konsumtion, vilket gör att vi ibland tvingas importera kolkraft från och . Dagens system med månadsavlästa elmätare gör det omöjligt att få elkunderna att reagera på tillfälliga prisvariationer i elpriset på elbörsen . Teknikutvecklingen har gjort att en elmätare utan problem kan lagra och överföra timavläst elanvändning. Även tätare mätning är egentligen inget tekniskt eller ekonomiskt problem. Problemet är snarare att överföra prisinformation från elbörsen till slutkunderna på ett effektivt sätt, så att elanvändningen kan anpassas efter tillgång och efterfrågan. Problemet kommer att förvärras av mer elproduktion som inte kan styras (vindkraft/solkraft) samt att vi kommer att få miljontals elbilar som kommer att laddas efter ankomst till arbetsplatsen och till bostaden. Vi kommer att få ett effektproblem snarare än ett energiproblem som gör att vi har ett behov att flytta effektuttag under dygnets timmar. Problemet kan lösas genom att en övergång till nästa generation av Internet, IPv6 (Internet Protocol Version 6) ersätter dagens IPv4. Detta skapar många fler fasta IP-adresser som gör att elmätare och elapparater kommer att kunna vara direktuppkopplade till Internet. Vi får då en möjlighet att tekniskt och ekonomiskt låta elpriset styras efter tillgång och efterfrågan. Det kommer naturligtvis upp nya frågor som måste lösas, standard, interoperbilitet m.m. Lösningen på detta är samarbete och forskning/utveckling av berörda parter (elnätbolag, elförsäljningsbolag, apparattillverkare m.fl.). Med detta som grund föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning om hur Internet IPv6 snabbare kan etableras i för att ingå i övergången till smartare elmätning.
mot · GY02N238 · 2010-10-25 00:00:00 — Vattenkraftens roll för elförsörjningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för att effektivisera och öka vattenkraftens produktionskapacitet. Vattenkraften är ryggraden i svensk elproduktion och utgör ungefär hälften av all den el vi konsumerar. Med sin låga miljöpåverkan och stora reglermöjlighet är vattenkraften en vital del i planerandet och utvecklandet av framtidens energikällor. Trots vattenkraftens starka roll på energimarknaden är dess framtid långt ifrån ohotad. En av hotbilderna ligger i de omprövningar av befintliga vattendomar som ständigt genomförs, vilka enligt en undersökning från allt som oftast leder till att produktionen i vattenkraftverken minskas. Faktum är att samtliga undersökningar har resulterat i oförändrade eller minskade produktionskvoter. Talesättet många bäckar små har varit så talande som i debatten kring just vattenkraftens framtid. Vi går en oroväckande utveckling till mötes där en stor mängd elproduktion går förlorad genom den minskade produktionen i våra vattenkraftverk. För ett land med geografiska förutsättningar bör ambitionen vara att öka produktionen av vattenkraft, genom främst effektivisering av redan utbyggda vattendrag och befintliga anläggningar. En sådan effektivisering skulle kunna tillföra upp till , vilket är en betydande del av den svenska elproduktionen. Detta kan ställas i proportion mot den småskaliga vattenkraftsproduktionens nästan ren elenergi , vilket räcker till att förse två svenska storstäder med elektricitet. Tillgång till mer förnybar el från vattenkraft skulle även bidra till stabilitet i elförsörjningen och därmed ha en allmänt positiv inverkan på näringsklimatet. I tider där basindustrin haltar på grund av opålitliga och dyra lösningar kring sin energiförsörjning skulle vattenkraften kunna stå ut som ett konkurrenskraftigt, stabilt och miljövänligt alternativ. Ett ökat utbud på el till konkurrensmässiga priser skulle därmed gynna den svenska exportindustrin stort. Med anledning av ovanstående anser jag att vattenkraftsproduktionen i måste utvecklas och regelverket kring densamma måste underlättas. De svenska anläggningarna bör effektiviseras för att bättre matcha framtidens efterfrågan efter kostnadseffektiv, miljövänlig el.
mot · GY02N239 · 2010-10-20 00:00:00 — Gruvdriften i och enskilda personers egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen beaktar konsekvenserna för enskilda personers situation och egendom vid den fortsatta processen om gruvdriften i Malmfälten. I , och kommuner planeras och genomförs omfattande investeringar av , och i gruvverksamhet. Dessa investeringar kommer långsiktigt att påverka samhällsstruktur och utveckling i de berörda kommunerna. För att möjliggöra utvecklingen krävs omfattande planeringsinsatser såväl av statliga myndigheter som av de berörda kommunerna. Ett förverkligande av planer och program ska föregås av ett stort antal myndighetsbeslut på olika nivåer. Därför bildades det inom en arbetsgrupp med namnet Malmfältsgruppen. Syftet med gruppen är att vara ett forum för frågor som rör gruvnäringens tillväxt i och och de förändringar som kan bli aktuella till följd av gruvverksamheten och planerade nyinvesteringar. Gruppen består av företrädare för , berörda kommuner, företag, myndigheter, organisationer och samebyar. Arbetet leds av näringsministern. Som stöd finns en interdepartemental arbetsgrupp som har i uppgift att koordinera samarbete och effektiv handläggning inom av ärenden med anknytning till gruvverksamhet och de planerade investeringarna i , kommuner samt att följa hur gruvverksamheten påverkar de berörda kommunerna. Planerade gruvinvesteringar i kommun ska även omfattas av arbetsgruppens uppgifter. Arbetsgruppen har följande uppgifter. Hålla sig informerad om planeringen och hur olika projekt utvecklas samt vid behov informera om detta inom . Följa kostnaderna för kommunernas samhällsplanering samt hur de berörda statliga myndigheternas resurser prioriteras och utvecklas. Tillvarata och utveckla erfarenheter från handläggning av liknande regeringsärenden. Bidra till en god koordinering av den gemensamma beredningen av berörda ärenden. Vid behov utarbeta underlagsmaterial till näringsministerns malmfältsgrupp. Den s.k. stadsflytten av är väl känd och dokumenterad. Det arbetet är i sin inledning och kommer att pågå under ett stort antal år framöver. Situationen i däremot är mindre allmänt känd. befinner sig redan mitt i den process som kommer att starta i . Den påverkan som sker på samhället och dess invånare är betydande. Den förändrade gruvdriften innebär en stor anspänning för kommunerna och för samhällsplaneringen. Men, det är viktigt att påminna sig om att det är enskilda människor som ytterst är de som påverkas mest, i synnerhet de som har sitt eget boende i anslutning till rasområdena. Det är väsentligt att också deras intressen beaktas vid det fortsatta arbetet. Regeringen bör därför beakta konsekvenserna av den fortsatta utvecklingen av gruvverksamheten för enskilda personers situation och egendom.
mot · GY02N240 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten av att vinsterna av uranbrytning i huvudsak bör komma staten till del i form av en statlig uranfond. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering- och brytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer i både urberg och i sedimentära bergarter, främst i alunskiffrar. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat i , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag fattat ett intresse för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra i denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten. Detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenserna, som en uranbrytning ger, gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten för att de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning kommer staten till del i form av en statlig uranfond.
mot · GY02N242 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småskalig vattenkraft. El från vattenkraftverk utgör en viktig del av energisystem. De 1 894 småskaliga vattenkraftverken i landet genererar 4 300 000 MWh el . Som en jämförelse kan nämnas att 1 138 svenska vindkraftverk producerade 1 990000 MWh. För att ska nå målen om att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen måste vi vända på alla stenar. i har tillsammans med lagt fram en rapport om den småskaliga vattenkraften i . Rapporten visar att det finns en stor potential i den småskaliga vattenkraften, även om hänsyn måste tas till både kultur och natur och fiskevärden. Av 1 025 identifierade dammar som kan anses vara mest intressanta för vattenkraft har 122 granskats närmare. finns det kraftverk vid 83 av de 122 dammarna som totalt producerar över 240000 MWh. har kapaciteten i länets småskaliga kraftverk ökat från 107000 MWh som verken minskat från 145 till 83. Detta tyder på att det finns en stor utvecklingsmöjlighet inte bara i utan på alla ställen i landet där det finns oanvända eller delvis använda små vattenkraftverk. var antalet ca 4 000, innan billiga fossila energikällor och uran konkurrerade ut dem. Det finns således över 2 000 nedlagda små vattenkraftverk i landet, varav ett okänt antal finns i , som väntar på sina renoveringar för att kunna bidra till den nödvändiga energiomställningen, bara villkoren blir de rätta. Men det saknas ett aktuellt underlag om energipotentialen i de nedlagda vattenkraftverken i relation till den pågående elproduktionen både i och i övriga landet. Om tidigare nedlagda vattenkraftverk åter tas i drift, och några nya byggs, skulle produktionen från småskalig vattenkraft kunna öka till ca 7 000 000 MWh el . Den genomsnittliga elförbrukningen i en eluppvärmd villa/radhus är ca 25 MWh . Den nuvarande produktionen av el från småskalig vattenkraft försörjer motsvarande ca 172 000 eluppvärmda villor/radhus. Men det är en stor investering som kräver stabila långsiktiga spelregler. Därför bör i få i uppdrag att fortsätta den studie som påbörjats för att ta tillvara alla möjligheter att använda småskaliga vattenkraftverk i omställning till förnybar energi. Studier bör också genomföras i övriga delar av landet så att alla möjligheter att utvinna el ur småskaliga vattenkraftverk i landet tas tillvara. Regeringen bör också arbeta fram hållbara stimulanser och villkor för att småskalig vattenkraft ska bli en framgångsfaktor i kampen mot koldioxidutsläppen. i (S)