mot · GY02Sf238 · 2010-10-21 00:00:00 — Kriminalisering av tortyr i svensk lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska sända tillbaka asylsökande till länder där de riskerar att utsättas för tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta avstånd från diplomatiska försäkringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska införa ett särskilt tortyrbrott i svensk lagstiftning.1 1 Yrkande 3 hänvisat till JuU. 1984 antog FN konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (tortyrkonventionen). Även andra internationella deklarationer och konventioner, t.ex. den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), förbjuder tortyr. Enligt både tortyrkonventionen och flera andra konventioner är det en folkrättslig princip att stater inte får återsända personer till ett land där personen i fråga riskerar att utsättas för tortyr eller annan grym eller omänsklig behandling eller bestraffning. Principen har utvecklats till en internationell sedvanerätt, vilket innebär att alla stater är bundna av den, oavsett om de ratificerat dessa konventioner eller ej. har hög svansföring när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Trots detta har tolv gånger kritiserats av mot tortyr (Committee Against Torture, CAT) och ligger därmed högst i ligan av kritiserade länder. Kritiken mot beror inte på att människor har torterats i svenska fängelser utan på att har avslagit ansökningar om asyl i fall där CAT haft en helt annan uppfattning om risken för tortyr vid ett tvångsvis återsändande. har också använt sig av s.k. diplomatiska garantier för att återsända asylsökande till länder där tortyr är vanligt. Det är ett mycket tvivelaktigt sätt att utvisa människor i synnerhet som det inte finns några garantier för att garantin fungerar i praktiken. Utgångspunkten i internationell rätt är att man inte får återsända någon till ett land där han eller hon riskerar att utsättas för tortyr. Inte heller brottsmisstänkta får utvisas till länder där tortyr förekommer. De ska ställas inför rätta i länder som inte använder sig av tortyr. I kampen mot terrorismen och i de krig som utspelats i t.ex. och har vi tyvärr fått alltfler alarmerande bevis på att även demokratiska västerländska militärer, men också privata säkerhetstjänster, använder sig av grov misshandel, sexuell förnedring, elchocker och skenavrättningar under förevändning att ändamålet medlen. Att kalla det för annat än tortyr (som mer torde förknippas med medeltiden) är grovt felaktigt. Tortyr innebär ett medvetet, överlagt angrepp på en enskild människas psyke, kropp och värdighet, att individer utsätts för olaglig, oförsvarlig fysisk och psykisk smärta och förödmjukelse. Tolkningen av vem som kan begå tortyrbrott skiljer sig också åt. Enligt tolkning av kan dock tortyr även begås av privata aktörer och tortyr behöver inte ha ett särskilt syfte, t.ex. att tvinga fram en bekännelse. Det går alltså inte att köpa sig fri genom att uppdra säkerheten åt privata aktörer. I finns inget brott som heter tortyr och den som har gjort sig skyldig till tortyr kan inte dömas för det i svensk domstol. Grov misshandel, människorov, olaga tvång, olaga hot, våldtäkt och grov våldtäkt är de brottsrubriceringar som brukar användas, vilket ger upphov till tolkningsproblem av samma art som de som ledde till att brottsrubriceringen kvinnofridskränkning infördes i svensk lagstiftning. Preskriptionstiderna för de olika brotten är t.ex. olika och ofta mycket korta. Kvinnofridskränkningen utgår från det systematiska i brottet istället för enskilda separata händelser på samma sätt som tortyr skiljer sig från ett antal separata händelser med grund i den systematiska kränkning som pågår. Enligt tortyrkonventionen ska staterna kriminalisera tortyrbrottet. har ratificerat tortyrkonventionen men inte infört en särskild straffbestämmelse om tortyr i svensk lag. har rekommenderat att ska införa ett sådant brott i svensk lag. För att kunna bekämpa tortyr måste de personer som har gjort sig skyldiga till tortyr naturligtvis kunna ställas inför rätta. Det räcker inte att tortyr är förbjudet enligt regeringsformen och , som är svensk lag om det inte finns någon straffbestämmelse som kan leda till att människor kan åtalas och också fällas.