ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fö238 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brandlarm för döva. I finns det ingen tvingande lag om att offentliga byggnader ska ha brandlarm för döva och hörselskadade. vill att alla offentliga byggnader ska ha brandlarm anpassade för döva och hörselskadade. Det rör sig om taktila (vibrerande) och optiska (blinkande) larm. Med blinkande ljus och vibratorer kan döva och hörselskadade uppmärksamma att det brinner. Samhället ska inte utesluta grupper med funktionsnedsättning, och därför ska döva och hörselskadade inte utsättas för risker genom att samhället inte tillhandahåller larm som varnar alla för fara. Jag ser det som en rätt till säkerhet. Ingen ska behöva riskera att bli instängd i en brinnande byggnad därför att det inte finns anpassade brandlarm installerade. Det handlar om tillgänglighet. Utomlands är den reglering jag efterfrågar relativt vanlig standard. Regeringen bör utreda hur en reglering kan införas i .
mot · GY02Fö239 · 2010-10-27 00:00:00 — Försäljning av fyrverkerier till privatpersoner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot försäljning av fyrverkerier för privatpersoner. Svenskarna köper fyrverkerier för . Fyrverkerier är oftast mycket uppskattat men det finns en baksida, och den har koll på. sammanställde statistik över uppkomna skador på grund av fyrverkerier . Denna sammanställning visar att trots det förbud mot smällare som kom har minskningen av skador uteblivit. söker omkring 250 personer sjukhusvård efter fyrverkeriolyckor. Antalet skador är nu fler än direkt efter smällarförbudet som infördes . Skadestatistiken saknar även skador som behandlas i primärvården, och man kan misstänka ett stort mörkertal utöver dessa siffror. Vid nyår rapporteras regelmässigt åtskilliga bränder i hela landet i samband med raketskjutande. Raketskjutande runt nyår och andra högtider är också ett stort gissel för många djurägare. Statistiken visar också att har fem unga män skadats så svårt att de har avlidit. Praktiskt taget samtliga övriga skadade är också unga män. av de skadade är män . Efter den statliga utredningen till fyrverkerier men med färre skador nöjde sig den med att förbjuda smällare 2002, men både i och i har man infört förbud mot större fyrverkeripjäser . I samband med en dödsolycka uppmanades kommunerna av att införa lokala raketförbud för att minska olycksrisken. Det har dock visat sig vara svårare än man anat att införa regler för att begränsa problematiken med fyrverkerier till bara nyårshelgen. I har satt stopp för alltför generella förbud. Flera kommuner har fått nej. Detta motiveras bland annat med att det i förarbetena till ordningslagen sägs att föreskrifter inte får göra obefogade inskränkningar i den enskildes frihet. Fyrverkerier är ett uppskattat inslag i nyårsfirande och vid andra festliga tillfällen, men sett mot den historik som finns på ämnet bör beslut fattas för att överlåta detta till professionen och de som är utbildade på området. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att införa förbud mot försäljning av fyrverkerier för privatpersoner.
mot · GY02Fö240 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om räddning av nödställda. Om vi antar att en människa ligger i vattnet, finns i en livflotte eller i en flytande men havererad och sjunkande båt och behöver hjälp. Då kommer alla resurser till hjälp och det hela leds av sjöräddningsledare med stor rutin på den här typen av uppdrag. Detta kallas för statlig sjöräddning. Skulle denna människa komma från ett störtat flygplan, en luftballong, en paraglider eller annat luftburet, då är det fråga om statlig flygräddning med flygräddningsledare. Denne har långt mindre erfarenhet av att leda sjöräddningsinsatser som denna flygräddningsinsats till havs är. De resurser som använts historiskt när någon ramlat ner i havet från luftfarkost är företrädesvis räddningshelikoptrar oavsett om det funnits sjögående räddningsenheter på närmare håll att tillgå. Detta beror på bristande erfarenheter av flygräddningsledarna. Det är dessutom så att den största resurs ägaren i svensk sjöräddning, , som står för av alla räddningsinsatser till sjöss, endast är avtalade till staten i annat än sjöräddning/. Hela denna räddningsflotta faller alltså för flygräddning rent juridiskt eftersom det inte finns något avtal. När det gäller terräng är ordningen dock en annan. När det konstaterats att luftfarkost eller någon som härrör från ett sådant ramlat ner på kommunalt område blir per automatik detta en med en räddningsledare. Mot bakgrund av detta anser vi att när det konstaterats att luftfarkost eller någon som härrör från ett sådant ramlat ner i sjöräddningsområdet (SRR) och havet och en räddningsinsats inleds bör detta räknas till sjöräddning, ledd av en rutinerad sjöräddningsledare och alla gemensamma resurser.
mot · GY02Fö241 · 2010-10-26 00:00:00 — Räddningsinsatser över gränsen mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta se över möjligheterna för att en räddningsinsats i kan få ledas av ett finskt befäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att inleda samtal med den om att tillåta svenska befäl att leda en räddningstjänstinsats i . I finns traditionellt ett stort samarbete över gränsen. Trots mångåriga existens och de båda staternas medlemskap i unionen finns fortfarande en lång rad av omotiverade gränshinder kvar i både och . Dessa hinder skapar onödiga svårigheter för medborgarna i gränsområdet och måste därför skyndsamt undanröjas. Ett exempel är möjligheten att använda sig av respektive lands räddningstjänst på andra sidan gränsen vid behov. måste en räddningsinsats i ledas av ett svenskt befäl. För flera kommuner i gränsområdet är det mer rationellt och tryggare för medborgarna att skapa avtal där den räddningstjänst som befinner sig närmast en ort också har det huvudsakliga ansvaret för en insats, oavsett på vilken sida av gränsen som orten ligger. Detta kräver dock att båda länderna ändrar sitt regelverk så att en räddningsinsats kan få ledas av ett befäl från respektive land oavsett på vilken sida av gränsen som insatsen behövs. Att en regeländring är nödvändig kan belysas med följande exempel: Med dagens regelsystem måste den svenska räddningstjänsten köra från centralorten till , med en regeländring kan räddningstjänsten på andra sidan älven passera en bro och starta släckningsarbetet .
mot · GY02Fö243 · 2010-10-26 00:00:00 — Främjande av svenska kompetensnätverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja militära kompetensnätverk i . I har kompetensnätverk etablerats inom olika högteknologiska områden. Dessa nätverk är lokala och grundar sig på högteknologi, entreprenörskap och kreativitet. De har etablerade kopplingar över gränserna mellan militär verksamhet och civil verksamhet och utgör en stabil plattform för framtiden. Därigenom har lokala stabila arbetsmarknader uppstått inom flera högteknologiska områden. Ett exempel är Totalförsvarets skyddscentrum i , där bland andra och Försvarsmakten samarbetar. Ofta är dessa nätverk bland de internationellt ledande inom sitt område och innehåller den kärnteknologi som ligger till grund för konkurrenskraften hos svenska försvarsprodukter och . Exempel på sådana kompetensnätverk finns bland annat i och . Det måste rimligen ligga i intresse att slå vakt om de områden inom vilka vi är starka och vidareutveckla dessa. Förutsättningen för detta är förstås att en stabil lokal verksamhet redan har etablerats på ovanstående grund. Regeringen bör därför se över möjligheterna att främja utvecklingen av militära kompetensnätverk i .
mot · GY02Fö244 · 2010-10-21 00:00:00 — Sotning av privatägda fastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna när det gäller sotning av privatägda fastigheter. Sotning är ett ämne som kan skapa debatt. På området har det kommit nya regler och är det möjligt att efter utbildning sköta sotningen i sitt eget hus ett steg i rätt riktning. har nya regler antagits som gör att en kontroll skall göras, där skorstenen besiktigas av behörig besiktningsman på både in- och utsidan. Det kan diskuteras om denna typ av besiktning verkligen är rationell. Enligt personal som utförde besiktningen hos undertecknad så var det väldigt svårt att upptäcka en skada om den inträffat i höjd med något bjälklag eller liknande där inspektionen genomfördes visuellt. Vid dylika skador kan det även vara svårt att med kamera se det skadade området. En översyn av regelverket avseende ovan nämnda kontroller bör genomföras. En sådan översyn bör väga kostnader för denna typ av inspektioner mot samhällsnyttan, samt undersöka om provtryckning av skorstenar istället är en lämplig kontrollåtgärd. Då skulle även personal slippa krypa omkring i trånga utrymmen för att kunna genomföra nuvarande typ av inspektion, där kanske inte en skada upptäcks.
mot · GY02Fö245 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett centrum för territoriell militär ledning bör förläggas till . Försvaret har planer på att inrätta centrum för territoriell militär ledning på fyra platser i landet. Detta för att undvika flaskhalsar i den centraliserade ledningsstruktur som uppstod efter övergången från invasionsförsvar till insatsförsvar. Detta är ett klokt beslut för att ledning av militära insatser ska bli verkningsfulla. Det är rimligt att en av dessa ledningsfunktioner kommer att placeras i då det är största befolkningscentrum efter och . Den mest naturliga platsen blir då , som är en av försvarets i särklass mest betydelsefulla garnisons- och utbildningsorter. ingår också i en av landets förbandstätaste regioner med förband även i och . Ledning underlättas genom närhet till enheterna. Från personalförsörjningssynpunkt bör det också rimligtvis vara mer fördelaktigt att gruppera ledningsfunktionen i en ort med befintlig militär verksamhet.
mot · GY02Fö246 · 2010-10-25 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anvisar till utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap utöver vad regeringen föreslagit för eller således . Försvarets ekonomiska förutsättningar har försämrats under . Minskade försvarsanslag och en försämrad köpkraft i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar gör att den svenska försvarsförmågan på allvar kan ifrågasättas. Det svenska försvaret behöver därför tilldelas ökade medel. Så snart de ökade anslagen når en tillräcklig nivå skall värnplikten successivt återinföras. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för SRV, KBM och SPF
mot · GY02Fö248 · 2010-10-26 00:00:00 — Värdiga boendeformer för elöverkänsliga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning om och utveckling av värdiga boendeformer för elöverkänsliga. Trots att forskningen inte kunnat tydliggöra sambandet mellan den sjukdomsbild som många uppvisar och känsligheten för strömförande ledningar och strålningsfält far många människor illa i sin situation. Elöverkänslighet är en erkänd funktionsnedsättning. Som en följd av mötet med elektromagnetiska fält och mikrovågor i en otillräckligt anpassad miljö blir den elöverkänslige funktionshindrad och ska i enlighet med det miljörelaterade funktionshindersbegreppet kunna få sin arbetsplats, bostad, skola och även allmänna utrymmen såsom bibliotek, aulor m m anpassade genom till exempel elsanering. Människor med funktionsnedsättningar är samhällsmedborgare och alla samhällsmedborgare har lika värde. Det är individens behov som ska ligga till grund för samhällsplanering och alla resurser ska användas så att varje individ kan vara delaktig i samhället. Detta enligt de inledande bestämmelserna i 22 standardregler under rubriken delaktighet och jämlikhet samt i om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar, vilken trädde i kraft . I finns en rad organisationer som organiserar människor som lever i eller har kontakt med människor som lever i ett utanförskap på grund av sin sjukdomsbild kopplad till samhällets utveckling med elektriska spänningsfält. Dessa organisationer har på olika sätt lyft fram behoven av och visat på möjligheten att skapa boendeformer som ger människor med hög känslighet för spänningsfält en möjlighet att leva under värdiga former. Det kan handla om områden som befriats från strålning från för telefoni och radio och tv eller från kraftfält skapade av elektriska ledningsdragningar. Den forskning som framtagits visar på komplexa förhållanden där kombinationen av olika diagnoser sammankopplat med elöverkänslighet skapar svåra förhållanden för individen. För många är dock endast elöverkänsligheten det svåra förhållandet som utgör grunden för den ohälsa man lever i. ligger till grund för handikapplagstiftningen som alltså utgår från individens behov och inte från vad som är vetenskapligt klarlagt kring en funktionsnedsättning. Som exempel kan då nämnas att kommunerna kan fatta beslut om att bevilja bidrag till bostadsanpassning för elöverkänsliga. Med anledning av det ovan anförda bör det göras en översyn av elöverkänsligas situation.
mot · GY02Ju1 · 2010-10-19 00:00:00 — med anledning av redog. 2010/11:RRS2 styrelses redogörelse om inställda huvudförhandlingar i brottmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inställda huvudförhandlingar i brottmål. Antalet inställda huvudförhandlingar i brottmål är oroväckande högt. Enligt har andelen inställda brottmål dessutom ökat svagt . Att förhandlingar ställs in kan ha sina skäl. måste strävan vara att förhandlingar genomförs . Det är uppenbart att regeringen inte har klarat av att hantera detta problem under sin regeringsperiod. Inställda förhandlingar och långa handläggningstider inverkar negativt på rättssäkerhet, effektivitet och rättstrygghet. Det är framför allt brottsoffren som får lida, men det minskar även allmänhetens förtroende för rättssäkerheten. konstaterar att det finns brister hos både polisen, och domstolarna vad gäller hanteringen av brottsprocessen fram till huvudförhandling. Men framför allt kritiseras regeringen, som ytterst har ansvar för rättsväsendets utveckling och effektivitet, för passivitet. En effektiv rättskedja kräver samverkan mellan myndigheterna. är därför förvånad över att regeringen inte gett myndigheterna i uppdrag att se över detta arbete. Regeringen har heller inte efterfrågat någon fördjupad analys av orsakerna eller de strukturproblem som finns. Detta är en mycket allvarlig kritik som vi menar att regeringen måste ta till sig. måste regeringens passivitet brytas. nämner ett antal rekommendationer som är riktade till både regeringen och myndigheter. Vi menar att regeringen måste följa upp dessa rekommendationer och se till att de genomförs. Arhe Hamednaca (S)
mot · GY02Ju2 · 2010-10-19 00:00:00 — med anledning av redog. 2010/11:RRS4 styrelses redogörelse om hanteringen av mängdbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hanteringen av mängdbrott. konstaterar i sin granskning att handläggningstiderna för mängdbrotten är långa och uppklaringen låg. Dessutom finns det en stor variation av handläggningstiderna över landet. menar även att ouppklarade brott och långa handläggningstider riskerar att urholka medborgarnas förtroende för rättsväsendet och för rättssamhället. Det håller vi med om, och det är oroväckande. Att stora satsningar på polisen måste leda till förbättrad effektivitet ser medborgare som en självklarhet. Regeringen har en viktig uppgift i att styra upp och förbättra myndigheternas organisation och verksamhet. drar emellertid slutsatsen att varken regeringen eller myndigheterna gjort tillräckligt för att lösa problemen med mängdbrottshanteringen. Regeringen har enligt uppfattning varit senfärdig när det gäller att vidta verkningsfulla åtgärder mot problemen med mängdbrottshanteringen. Mycket arbete återstår för att hanteringen av mängdbrott ska bli effektiv och visa förbättrade resultat. Rutiner och arbetssätt kan utvecklas mera, det saknas ett rättskedjeperspektiv hos myndigheterna, samverkan mellan polis och åklagare måste förbättras och det saknas tillräckligt många civila utredare. nämner ett antal rekommendationer som är riktade till både regeringen och myndigheter. Vi menar att regeringen måste följa upp dessa rekommendationer och se till att de får genomslag. Arhe Hamednaca (S)
mot · GY02Ju201 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skärpt vapenpolitik. Förekomsten av skjutvapen är ett av våra allvarligaste samhällsproblem. Kopplingen till tung, organiserad brottslighet är tydlig. Konsekvenserna, i termer av skadade och döda, är alltför kostsamma. Skottlossningar på allmän plats blir allt vanligare. kunde Brå rapportera sammanlagt 146 skottlossningar. Bara var motsvarande siffra 111. En del orter i landet är hårdare drabbade än andra. Per dags dato har till exempel 48 skottlossningar inträffat enbart i . I genomsnitt innebär det att skjutvapen avlossats på allmän plats oftare än en gång . Vapenamnestier har genomförts i två gånger ; 1993 och 2007. Vid den senaste amnestin lämnades det in nästan 14 000 vapen och ammunition till polismyndigheterna. Även om en förhållandevis förflutit sedan den senaste, allmänna vapenamnestin finns det mycket som talar för att en ny bör genomföras. anser att kriminella har en nästan obegränsad tillgång till skjutvapen. har begärt en förnyad amnesti i brev till . Justitieministern själv har bekräftat sin avsikt att verka för att en ny vapenamnesti beslutas. I samband med en vapenamnesti är det viktigt att kompletterande åtgärder vidtas. En sådan är att skärpa straffen för grovt vapenbrott. Om lägsta straffet sätts till fängelse, istället för dagens , ger det polisen möjlighet att använda en rad straffprocessuella, hemliga tvångsmedel i kampen mot de illegala vapnen, till exempel hemlig telefonavlyssning. Naturligt vore också att en ny vapenamnesti följdes upp med att vapenbrotten prioriterades högre i polisens arbete. Ett särskilt och tidigare inte så uppmärksammat problem är illegal användning av så kallade effektbegränsade vapen. Hit räknas till exempel luftgevär och kolsyredrivna vapen. har polisen ingen möjlighet att kontrollera vem som har tillgång till sådana vapen, försåvitt inte de inhandlats av omyndiga som måste söka tillstånd. Mycket talar för att föräldrar köper ut sådana vapen till sina barn för att slippa krånglet med ansökan om tillstånd. De effektbegränsade vapnen förekommer i samband med brott som begås av unga. I har vapnen använts mot lokaltrafikbussar. Fönster har skjutits sönder i sådan utsträckning att lokaltrafiken hotats lamslås av attentaten. På annat håll i landet har luftgevär riktats mot huvudet på lärare. Enligt uppgifter i medierna förs ett stort antal människor till sjukhus på grund av skador från effektbegränsade vapen. De som vill använda effektbegränsade vapen i legitima syften, till exempel tävlingsskytte, har sannolikt inget emot att söka tillstånd och därmed också informera polisen om sitt innehav av vapnen. Det som ett krav på tillståndsplikt även för myndiga innebär blir att polisen får kunskap om vilka som innehar sådana vapen. Sannolikt leder detta även till att färre unga, på det ena eller andra sättet, kommer över dem. Det är nu tid att införa ett generellt krav på tillstånd för förvärv av effektbegränsade vapen och därmed ge polisen möjlighet att i brottsbekämpande syfte få reda på vilka som innehar dem. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02Ju202 · 2010-10-11 00:00:00 — Inrättande av ett tingsställe i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett tingsställe i . Jag anser att det var ett olyckligt beslut att lägga ned . Personalen där utförde på ett tillfredsställande sätt sina viktiga rättsskipande arbetsuppgifter. var en av effektivaste och bästa tingsrätter. Med tanke på de stora avstånden inom finns behov av tingsverksamhet även i . Är man i är det långt både till och till där tingsrätterna i är placerade. Jag anser därför att det är olyckligt att inte ha någon tingsverksamhet i med tanke på befolkningens storlek i inlandet och avståndet ut till kusten där tingsrätt och tingsställe finns. Det kan inte vara rimligt att precis alla statliga verksamheter förläggs till kusten. Inlandet får allt sämre förutsättningar att överleva. Därför bör ett tingsställe inrättas i som ersättning för den nedlagda tingsrätten. De som bor i inlandet får inte eftersättas.
mot · GY02Ju204 · 2010-10-26 00:00:00 — Betalningsansvar för placering på behandlingshem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betalningsansvaret för placeringen av villkorligt frigivna missbrukare på behandlingshem. Personer med missbruksproblematik som är dömda till fängelse kan mot slutet av fängelsestraffet få avtjäna detta på ett behandlingshem, så kallad vårdvistelse, 56 § KvaL, tidigare benämnd § 34-placering. Där får den intagne vård och behandling. krävs dock en betydligt längre behandlingsperiod än tiden fram till villkorlig frigivning. Genom en ansvarsförbindelse kan vederbörandes hemkommun ta över betalningsansvaret för vårdvistelsen för tiden efter villkorlig frigivning. Med anledning av att många kommuner inte anser sig kunna prioritera missbrukarvården har det skett en minskning av antalet ansvarsförbindelser som kommunerna skriver med Kriminalvården, och därmed även en minskning av vårdvistelser. Det finns exempel på kommuner som vägrar skriva under dessa ansvarsförbindelser eller enbart betalar . Detta trots att det ofta krävs för att behandlingen skall vara meningsfull. Därmed blir det inte behovet utan vilken kommun vederbörande är skriven i som avgör om vårdvistelsen kommer till stånd. Med ambitionen att få till stånd ett bättre fungerande system för behandlingsplacering föreslog i sitt betänkande Kriminalvård i anstalt (SOU 1993:76) ett statligt övertagande av betalningsansvaret för vårdvistelsen, även efter villkorlig frigivning fram till prövotidens slut. Den då nytillträdda regeringen valde att inte lämna någon proposition i ärendet. uttalade Kommuner och Landsting, SKL, i ett yttrande över Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54) som sin mening att staten skall ta det ekonomiska ansvaret för § 34-placering på behandlingshem även efter villkorlig frigivning fram till prövotidens slut, samt att kommunerna därefter tar över ansvaret för missbrukarvården. Den statliga utredningen, , kommer att lämna sitt slutbetänkande till regeringen /11. Med anledning av utredningen bör regeringen överväga ett statlig betalningsansvar för placeringar på behandlingshem efter villkorlig frigivning. Detta bör ges regeringen till känna.