ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Kr259 · 2010-10-21 00:00:00 — Folkbildningens särart och bidragsgivningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå vakt om folkbildningens särart och utvecklingsmöjligheter samt att påbörja en dialog om bidragsgivningen med den lokala och regionala nivån. Folkbildningen har i ett helt sekel bidragit till att minska kunskaps- och klassklyftor i och väckt engagemang som lett till att , jämfört med många andra länder, har en livaktig demokrati där många människor gör sin röst hörd. propositioner som berört folkbildningen har slagit fast värdet av detta och värdet av att folkbildningen även får möjlighet att utvecklas utifrån sin särart. Det har också konstaterats att det är ett gemensamt ansvar för stat, kommuner, landsting och huvudmän att erbjuda dessa förutsättningar. Ändå finns det skäl att känna oro för framtidens folkbildning. Sedan den politiska majoriteten skiftade 2006 har flera kommuner, landsting och regionförbund i landet beslutat att kraftigt begränsa eller helt upphöra med sitt stöd till folkbildningen. Särskilt det senaste årets tuffa ekonomiska förutsättningar har gjort att många kommuner valt att kapa bidragen. På flera håll förs också en diskussion om hur man i högre utsträckning ska kunna styra, uppdra åt och beställa verksamhet från studieförbund och folkhögskolor. Blir detta verklighet går hela poängen med folkbildningen förlorad, och då kan vilken kommersiell utbildningsleverantör som helst ta över dess verksamhet. Det är viktigt att förstå folkbildningens idé för att förstå motiven för samhällets stöd till folkbildningen. Folkbildningens praktiska genomförande ska naturligtvis kunna granskas utifrån olika kvalitetsindikatorer. Men detaljerna måste folkbildningen själv finna former för. Precis som deltagandet är fritt och frivilligt för den enskilde, måste god folkbildning vara befriad från pekpinnar och tvång. Syftet med statens bidrag till folkbildningen bör därför vara att utveckla och stärka den, inte att styra och begränsa den. För att folkbildningen ska bli en mötesplats och plantskola för demokratiska samhällsmedborgare som vill skapa opinion och påverka i hela landet måste alla nivåer ta sitt ansvar och slå vakt om dess särart och bidra till dess utveckling. Med tanke på att bidragen till folkbildningen från kommuner och landsting har minskat kraftigt är det hög tid att man från nationell nivå tar initiativ till samtal med regioner, landsting, kommuner och huvudmän om folkbildningens angelägenhet och det gemensamma ansvaret för dess utveckling. i (S)
mot · GY02Kr260 · 2010-10-21 00:00:00 — Läsfrämjande åtgärder och En bok för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsfrämjande åtgärder. Läsandet, särskilt det skönlitterära, har alltid varit en klassfråga. En bok för alla med rimliga priser och läsfrämjande verksamhet har varit ett bra sätt att bryta detta klassmönster. En bok för alla har också spelat en betydande roll för bibliotekens utåtriktade verksamhet och de arbetsplatsbibliotek som under många årtionden byggts upp på arbetsplatser runt om i vårt land. Att statsstödet till En bok för alla dragits in är en oerhört olycklig utveckling som inneburit kraftigt försämrade villkor för verksamheten. Genom att inte stödja verksamheten ekonomiskt har man övergivit både barn och vuxna som är ovana att läsa. Det är dessa vuxna som kan bryta mönstret genom att se till att deras egna barn börjar läsa redan i tidig ålder. Det innebär att stora delar av satsningen med En bok för alla på kommer att gå förlorad om inte läget förändras. Den grupp som nås genom En bok för alla är ofta inte samma som de som nås genom att marknaden själv ger ut billiga pocketböcker. Det är därför inte enbart en fråga om pengar, utan satsningen på En bok för alla är en folkbildande satsning för stora grupper som annars inte skulle ta del av detta. Det är angeläget att se över hur detta behov av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses för att öka barns och vuxnas läsande. i (S)
mot · GY02Kr261 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna folkbildningen. Att växa och utvecklas i sitt arbete måste bli en möjlighet för alla. är en ledande kunskapsnation tack vare våra stora satsningar på utbildning. Både bredd och spets är mycket viktigt, från förskolan till forskarsamhället, men också för yrkesutbildningen, folkbildningen och personalutvecklingen. Inget kan vara viktigare än det livslånga lärandet i när mycket är beroende av vår förmåga att ständigt tillgodogöra oss nya kunskaper. I har människor samlats för att tillsammans studera på egna villkor, ta del av föreläsningar och delta i kulturprojekt. Då som var motiven att stärka sina möjligheter att påverka de egna livsvillkoren och ofta att påverka och förändra förhållanden i samhället. Det har i många människors liv betytt och betyder oerhört mycket. En demokratisk samtalskultur har utvecklats inom folkbildningen, grundad på tolerans mot oliktänkande och respekt för sakliga argument och fattade beslut. I det dagliga folkbildningsarbetet tar den sig uttryck i att deltagarna har ett stort inflytande och gemensamt är med och formar innehåll och uppläggning. har folkbildningen fått minskade och förändrade bidragsströmmar. Kommunala bidrag och landstingsbidrag till folkbildningen är olika beskaffade, och storleken skiftar beroende på var någonstans verksamheten bedrivs. Den individuella kompetensutvecklingen genom bland annat folkbildning ska utvecklas och allas inflytande över sin egen utveckling öka som kunskapsnivån i hela höjs. Ansvaret för detta vilar gemensamt på staten, arbetsgivarna, de fackliga organisationerna och individen. Det livslånga lärandet ska möta våra behov av alltifrån grundläggande till kompletterande utbildning. I detta finns folkbildningen som ger människor möjligheter de aldrig annars skulle ha haft. Folkbildningen måste förbli öppen för alla. Det samhällsstödda folkbildningsarbete som sker i studieförbunden, med främst studiecirklar och olika kulturverksamheter, och inom folkhögskolor måste vi värna!
mot · GY02Kr262 · 2010-10-21 00:00:00 — Stöd till länsmuseernas arbete med kulturarvet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till länsmuseernas arbete med kulturarvet. Länsmuseerna har en viktig roll i arbetet med att värna kulturarvet. Tack vara sin verksamhet i samtliga landets län har länsmuseerna stora möjligheter att göra kulturarvet tillgängligt för en bred publik. Genom att stärka de statliga museernas samarbete med regionala museer kan vi få en bättre långsiktighet. Verk som inte visas utan förvaras i källarvalv eller förråd bör i högre utsträckning lånas ut till andra museer. När staten genom arbetsmarknadsanslaget stödde länsmuseerna genom det så kallade , arbetet med att systematisera, bevara och tillgängliggöra museernas samlingar, gjordes ett mycket viktigt arbete med att säkra och tydliggöra det regionala kulturarvet. Det återstår dock mycket att göra för att säkra det regionala kulturarvet. Det är ett ständigt pågående och angeläget arbete som inte får avstanna. Därför bör länsmuseerna få stöd för sin verksamhet med att dokumentera och tillgängliggöra kulturarvet.
mot · GY02Kr263 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till museerna. Kultur är en viktig grundpelare i vår välfärdsmodell. Det skapar möjlighet för oss att formulera drömmar, ge uttryck för känslor, skapa identitet och bryta sociala mönster. Kultur kan hjälpa oss att upptäcka nya idéer och perspektiv, ge inspiration, vägledning och inte minst värderingar. finns stora skillnader mellan olika gruppers tillgång och möjlighet till att konsumera kultur. Vi vet att det spelar roll var i du bor, vilken social bakgrund du har, hur gammal du är, om du är man eller kvinna osv. Målsättningen måste vara att kultur ska komma alla till del det är en demokratisk rättighet. Därför ska det vara lätt att ta del av den kultur som finns runt omkring oss. Fri entré-reformen var en fantastisk succé. Flera museer vittnar om att helt nya grupper lockades att besöka deras verksamhet och att antalet besökare ökade med . Borttagandet av fri entré-reformen har lett till att besökantalet sjunkit, och det visar att ett museibesök för många är en kostnadsfråga men att det inte saknas intresse att ta del av kultur. Vi vänder oss därför emot de krafter som av ideologiska skäl vill skära ned på kulturen för att istället finansiera inkomstskattesänkningar. Vi anser att staten måste öka tillgängligheten igen genom att återinföra fri entré på de statliga museerna samt verka för att fri entré även införs på de regionala museerna.
mot · GY02Kr264 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till barn- och ungdomsidrotten. Den folkrörelsebaserade idrottsrörelsen, med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter är en fantastisk tillgång för vårt samhälle och skapar mer än någon annan verksamhet tillfällen till möten och fysisk aktivitet för människor i olika åldrar och med olika social och etnisk bakgrund. av alla barn och ungdomar i skolåldern är under medlemmar i en idrottsförening. Ambitionen bör vara att nå ännu flera och framförallt att utveckla verksamheten, så att ungdomarna väljer att stanna kvar i föreningen. Det är därför bra att många föreningar har samarbete med grund- och gymnasieskolor. Specialidrottsförbunden och föreningarna ges inom Idrottslyftet och Handslaget resurser för utveckling av sin verksamhet. Pengarna kommer befintliga förbund och föreningar till del, medan däremot föreningar som specifikt arbetar med idrotter och verksamheter som exempelvis skateboard, lekaktiviteter och spontanidrott hamnar utanför. Det finns i och för sig ingenting som hindrar att föreningar som har idrotter på programmet söker pengar från Idrottslyftet och Handslaget för att därigenom kunna anordna sina aktiviteter, men tyvärr har den typen av satsningar varit få. För att stödja barn- och ungdomsidrotten är det därför av största vikt att uppmuntra klubbar och idrottsföreningar som ingår i att söka medel från Idrottslyftet och Handslaget för en bred mångfald av aktiviteter för våra barn och ungdomar.
mot · GY02Kr265 · 2010-10-21 00:00:00 — som läs- och skriftspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att punktskrift erkänns som läs- och skriftspråk för personer med grav synnedsättning. Teckenspråket har varit ett erkänt officiellt språk för personer med dövhet och grav hörselnedsättning . borde ha samma ställning som läs- och skriftspråk för personer med grav synnedsättning. förbises punktskriften i språklagen, detta trots att FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerat, erkänner punktskriften som läs- och skriftspråk. För alla, cirka 100000 personer i , med synnedsättning är det svårt eller helt omöjligt att läsa tryckt text. För dem med grav synnedsättning är punktskrift därför det mest naturliga läs- och skriftspråket. I är punktskriftsläsare en diskriminerad grupp. Trots att många är beroende av punktskrift i vardagen används det väldigt sällan i samhället. Bara en liten del av alla böcker ges även ut på punktskrift. Väldigt få produkter inom dagligvaruhandeln är märkta med punktskrift, och offentliga miljöer saknar i regel punktskriftsmärkning. Utifrån FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning borde regeringen pröva hur punktskriften fullt ut kan erkännas som läs- och skriftspråk för personer med grav synnedsättning.
mot · GY02Kr266 · 2010-10-21 00:00:00 — En bok för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra stödet till En bok för alla. Om skall nå målet med ett rikt kulturliv för alla måste en politik föras som inte motverkar detta. En bok för alla har genom sina läsfrämjande projekt lett in traditionellt svaga grupper i litteraturens värld. Bland annat har projektet för mig pappa haft stor betydelse för ovan nämnda grupper. Regeringen har under den senaste mandatperioden dragit tillbaka stödet till förlaget för En bok för alla. Det har inneburit att en stor grupp av människor återigen har minskat sitt läsande, inte minst barnen har drabbats. För att öka läsningen bland traditionellt sett svaga grupper bör därför stödet till En bok för alla återinföras.
mot · GY02Kr267 · 2010-10-20 00:00:00 — Kulturstöd till motorhistoriskt kulturarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till kulturstöd för motorhistoriska museer. Runt om i landet lägger entusiaster ner både tid och pengar på att reparera och underhålla äldre fordon. Mycket av detta arbete är ideellt och verksamheterna drivs framåt trots små ekonomiska marginaler som reparations- och driftskostnaderna är höga. Detta är en självklar del av vårt kulturarv även om det är rullande och levande. Motorhistoriens bevarande och utvecklande behöver ett starkare stöd från samhället. Traditionella museer erhåller statligt stöd, och det bör också levande motorhistoriska museer kunna göra. Skillnaden mellan att tvingas lägga ned verksamheten med en förlust av vårt kulturarv som följd och att bevara och utveckla vår motorhistoria hänger i många fall på en skör tråd. Därför bör möjligheten till kulturstöd för motorhistoriska museer ses över.
mot · GY02Kr268 · 2010-10-15 00:00:00 — Främjandet av kulturen genom IT tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur IT kan främja kulturen. Med ny teknik förändras våra vanor och gammal teknik försvinner. Det innebär att vårt kulturarv som engagerar så många människor och som är så viktigt för samhället kan komma fler till del och detta för . Det svenska kulturarvet kan genom ny teknik bevaras för kommande generationer, något som inte minst yngre generationer efterfrågar detta bevarande bör dessutom utvecklas kontinuerligt. Genom ny teknik inom kulturen skapas dessutom nya arbetstillfällen och företag. Kostnader för distribution minskas kraftigt. Det är enkelt att både producera och konsumera kultur på Internet. Genom IT skapas en tvåvägskultur vi lyssnar och tittar inte längre enbart på existerande verk, utan vi skapar numera även innehållet i kulturen. Tack vare IT skapas nya kulturformer som musikdelningstjänster, fotoutställningar på nätet, webbsidor med möjlighet till att både se andras och lägga upp egna filmer, musikvideor eller dokumentärer. Många av dessa nya kulturformer har sitt ursprung i . Även i fortsättningen måste det vara enkelt och lönsamt att starta kulturrelaterade företag i , inte minst för att ny teknik innebär en enorm potential för nya idéer på kulturområdet. Denna utveckling innebär nya förutsättningar för kulturpolitiken. För det första måste staten skapa neutrala marknadsvillkor och för det andra måste arbetet med att digitalisera kulturarvet intensifieras och samordnas så att kulturarvet kan tillgängliggöras för ännu fler människor. En sammanhållen svensk kulturportal som samlar länkar till museer, konstverk, litteratur etc. som är digitaliserade skulle vara ett steg på vägen. Det bör göras en översyn om dels hur digitaliseringen av det svenska kulturarvet kan utvecklas, dels hur kulturspridning via ny teknik och nya tjänster och kulturformer, och därmed uppkomsten av nya företag i , kan främjas ytterligare i .
mot · GY02Kr269 · 2010-10-26 00:00:00 — Stora idrottsevenemang åt hela folket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka om det skulle vara möjligt att ge hela befolkning tillgång till landslagsevenemang på tv. Antalet reklamfinansierade tv-kanaler ökar stadigt och därmed också konkurrensen om att få sända de riktigt stora och attraktiva idrottsevenemangen. För många människor med små ekonomiska villkor, en grupp som dessutom har ökat , är det ofta inte möjligt att ha ett tv-utbud som innebär att de måste betala i avgift . Därmed kan de inte heller se olika landslags deltagande i stora tävlingar. Förutom det utanförskap det innebär att inte kunna unna sig och sin familj det andra kan göra missar de den gemenskap som uppslutningen kring våra folkkära landslag innebär. Att ge alla tillgång till landslagsevenemang på tv är inte lätt eftersom det är en både ekonomisk och tekniskt svår fråga. Trots detta är det viktigt att fundera över hur vi på bästa sätt skulle kunna ge hela befolkning tillgång till landslagsevenemang på tv.
mot · GY02Kr272 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt lagstiftning mot illegala spel. Det är viktigt att regleringen om spel är ändamålsenlig och långsiktigt hållbar. Därför måste t ex reglerna skärpas när det visar sig att dessa är tandlösa i praktiken. sker ett illegalt spelande. Det handlar om ligor eller grupper av människor som lurar pengar av framförallt turister. Allra mest tydlig är detta under det ljusa halvåret i . Den som leder spelet roterar några askar på en liten matta där man ska gissa i vilken ask en pappersboll hamnar. De kriminella arbetar i lag där vissa låtsas vara turister för att visa att man kan vinna pengar, medan andra står och övervakar att polisen inte närmar sig. Men människorna som luras har ingen chans att vinna. Många människor har reagerat på de illegala spelen; det handlar både om personer som rör sig inne i och de näringsidkare som bedriver verksamhet på . Många är bestörta över att se turister och andra luras på pengar. I många fall uppstår också hotfulla situationer i samband med spelen. Polisen har uppmärksammat detta och ser ett ökande problem som växt till ett nästintill okontrollerat läge. Polisen har inte kunnat avsätta de personalinsatser som krävs för att råda bot på situationen. Läget försvåras också av att de kriminella ligorna har full kontroll på att spela på tider när poliserna inte kan täcka upp. Polisen har initierat samarbeten med både handlare och väktare för att lättare kunna störa denna illegala verksamhet och gör det de kan för att bättra på situationen. Men det kan också behövas en lagskärpning när det gäller lagen om olagligt spel på gatorna, dvs. brott mot lotterilagen, för att lättare kunna komma åt denna typ av brottslighet. Därför bör denna lag ses över. Regeringen gav 2007 en särskild utredare i uppdrag att föreslå en ny spelreglering som ska tillvarata och stärka de sociala skyddsaspekterna och motverka spelberoende, bedrägerier och kriminalitet. Frågan om bland annat sanktioner mot överträdelser mot lotterilagen har således behandlats av i betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124). Betänkandet har remissbehandlats och det bereds i . Det är viktigt att vi skärper lagstiftning kring illegala spel. Degens reglering är otillräcklig. Straffvärdet är för lågt för att polisen varaktig ska kunna stoppa det illegala spelet inte minst på våra gator och torg. Vinsterna är för stora för spelarna . Dessa illegala spelvinster motsvaras de facto krona för krona av förlusterna för lurade och godtrogna människor.
mot · GY02Kr274 · 2010-10-21 00:00:00 — Synskadades rätt att lära sig använda punktskrift tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades möjligheter och att undersöka möjligheten att ge punktskriften officiell status som läs- och skriftspråk för medborgare med synhandikapp. De dövas språk är godkänt som ett fullvärdigt språk. Detta innebär att de döva har rätt till tolk samt att använda teckenspråket i sina kommunikationer med olika myndigheter. Att synskadade inte har samma rättigheter är både märkligt och diskriminerande. Synskadade bör ha samma rätt till kommunikation och information, men med utgångspunkt från sina egna förutsättningar. Därför är det viktigt att punktskriften erkänns som läs- och skriftspråk för de synskadade. Elever med grav synnedsättning får inte alltid den hjälp i skolan som de har rätt att kräva. De elever som har behov borde få full möjlighet att tillgodogöra sig skolans undervisning med hjälp av blindskrift. De åtgärder och den hjälp som sätts in i skolundervisningen avgörs i alltför hög grad av den enskilda skolans resurser och förmåga att hantera ett synhandikapp. Ett grundläggande krav är att även denna grupp samhällsmedborgare ska ha rätt att fullt ut lära sig ett fungerande läs- och skriftspråk. För människor med en grav synskada, och som av den orsaken inte kan tillgodogöra sig en tryckt text, är punktskriften det naturliga läs- och skriftspråket. finns cirka 100000 registrerade synskadade personer i vårt land, varav en stor andel barn och ungdomar. Det är hög tid att undersöka möjligheten att erkänna punktskriftens officiella status som läs- och skriftspråk för att inte dessa människor ska vara diskriminerade i vårt samhälle.
mot · GY02Kr275 · 2010-10-20 00:00:00 — Det kristna kulturarvets betydelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det kristna kulturarvets betydelse för människors välbefinnande bör uppmärksammas. I många kulturer är religionen bärare av den människosyn och etik som genomsyrar samhället. I vår del av världen är de kristna värdena den tongivande förmedlaren av den människosyn och de grundläggande värden som motiverar mänskliga rättigheter och skyldigheter. Med kristna värden avses de allmänt giltiga värden som inspirerats och förvaltats av den kristna traditionen. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är en förutsättning både för att bygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur och värden. Vårt gemensamma arv är mer än den fasta och synliga del som till stor del förvaltas vid museer och arkiv. Det inrymmer också en andlig dimension som handlar om kulturell gemenskap, liksom den kulturella nyckeln: vårt gemensamma språk. Sångens och musikens betydelse för människors välmående och hälsa har många upplevt. Det är viktigt att vi bevarar det kulturella arv vi har i den kristna sångskatten. Forskarna kan vetenskapligt bevisa hur påverkan sker neurobiologiskt. Att byta ut antidepressiva medel till sångupplevelser är inte längre en främmande tanke för den kliniska forskningen. De gamla så kallande läsarsångerna med sitt rika bildspråk och klara budskap ger tröst, påminner om trygghet, tillförsikt och om värden som går långt utöver det som kanske i stunden upplevs som viktigt. De provocerar till eftertanke och reflexion om livets djupaste mening men påminner också om glädjen och tacksamheten för livet här och . Dessa sånger är inte enbart gamla sånger, utan en del som tillhör vårt kulturella arv. De senaste decenniernas sekularisering har gjort att delar av det svenska folket inte har vare sig kunskap eller kulturell trygghet i det tusenåriga kristna arv som är en omistlig del av vår historia. Det är oroande. Det kristna kulturarvet är något som ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Kulturarvet hjälper oss att bli hela som människor och ökar människors välbefinnande. I av allt större historisk rotlöshet där människor ibland gör politik av religion eller religion av politik är det viktigt att få större kunskap om vårt kulturarv. En viktig bärare av detta kulturarv är den kristna sångskatten. Detta bör ges regeringen till känna.