mot · GY02T273 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen beakta behovet av investeringar i . är viktig för hela landet. Här bor av befolkning och här finns en koncentration av storföretagens huvudkontor som i övrigt inte går att hitta utanför centrala . Här finns också en viktig del av industriverksamhet. Befolkningen kommer att öka kraftigt i . Ökningen bedöms kunna bli upp till 1 miljon invånare totalt. Utvecklingen av tågtrafikens kapacitet och kvalitet skapar förutsättningar för en växande arbetsmarknad i hela . behöver en infrastruktur som möter högt ställda miljöambitioner och som långsiktigt klarar av de utmaningar som befolkningsökningen och den internationella konkurrensen innebär. Kollektivtrafiken måste byggas ut och stödja en hållbar utveckling. Utsläppen från godstransporter på väg ökar och därför är det viktigt att de långväga godstransporterna på väg minskar. går av transporterna från hamnar i södra och västra med lastbil till . För att vända utvecklingen måste gods överföras till järnväg och sjöfart. Det kräver att spårkapaciteten på stambanan och terminalkapaciteten ökar. Flera viktiga godsstråk på väg och järnväg löper genom . Viktiga järnvägsförbindelser är Västra och Östra stambanan, Ostkustbanan, godsstråket genom , , samt godsstråket . Ökade investeringsbehov kräver ny finansieringsmodell behöver öka investeringarna , annars ökar transport- och miljöproblemen. Dessutom hämmas tillväxten och resurserna till välfärden begränsas. Dagens statliga anslagsmodell för investeringar klarar inte att möta utmaningarna. Denna modell bör därför ses över och kompletteras som vi prövar nya möjligheter. Dagens ettåriga anslag begränsar långsiktig planering och effektiv upphandling, även om de nationella tioåriga infrastrukturplanerna ger ett visst stöd för planering. Medfinansiering diskuteras allt oftare, vilket innebär att kommuner och regioner eller landsting inte bara lånar ut pengar till staten, utan dessutom betalar delar av investeringarna med skattemedel. Staten har och ska fortsätta ha det ekonomiska ansvaret för investeringar och underhåll av nationella riksvägar, motorvägar och järnvägar. Satsningar på infrastruktur ska styras utifrån nationella behov, inte enskilda kommuners ekonomi. Dessutom står ökade kostnader för investeringar i infrastruktur i konflikt med kommuner och landsting eller regioners omfattande behov av investeringar inom skola, vård och omsorg. måste dessutom bli bättre på att ansöka om EU-bidrag till infrastruktur. Vi anser att satsningar på järnväg ska prioriteras högre än i regeringens åtgärdsplan. Med möjlighet till snabba restider, låg klimatpåverkan och bekvämt resande har järnvägen framtiden för sig. Trafiksektorn är dessutom det enda samhällsområde där utsläppen ökat kraftigt och där prognosen visar fortsatt kraftig ökning. Hela transportsystemet står för av de svenska växthusgasutsläppen. Det här är inte hållbart. Människor ska ges förutsättningar att förflytta sig med minsta möjliga klimatpåverkan. Ett sammanhållet och integrerat trafiksystem Investeringar i infrastruktur för framtiden måste ses i ett helhetsperspektiv för att vi ska få ett fungerande samhälle. Fokus ska ligga på resenärernas och näringslivets behov av ett sammanhållet transportsystem. De olika transportslagen ska hänga ihop, och systemen ska fungera. Inte minst visade vinterns trafikkaos hur viktiga dessa grundläggande funktioner är. Järnvägssystemet är ett spindelnät av banor med olika funktion, kapacitet och kvalitet. Det är en viktig uppgift att finna metoder och investeringar som gör det möjligt att nyttja detta system på bästa sätt. Ansträngningar måste göras för att identifiera och åtgärda denna typ av hinder för en fortsatt utveckling av järnvägen och kollektivtrafiken. Järnvägssystemet i behöver större kapacitet för att kunna transportera fler resenärer och mer gods. Det behövs också för att öka tillförlitligheten. Därför krävs rejäla nya spår och strategiska satsningar på sträckor där behovet av person- eller godstransporter är stort. Satsningen på måste följas av ökad spårkapacitet i järnvägssystemets övriga delar på , och de viktiga stambanorna. Ostlänken kommer att gå mellan och . Banan dimensioneras för höghastighetståg. Med Ostlänken ökar kapaciteten ordentligt på en del av järnvägssystemet som mycket hårt belastad. Inte bara den långväga fjärrtågstrafiken gynnas av detta utan även godstrafiken och den regionala pendeltågstrafiken eftersom kapacitet för denna trafik frigörs på befintliga banorna. Denna investering innebär att utbyggnaden till fyra spår på hela sträckan mellan och kan slutföras . Projektet är avgörande för att få ut den fulla effekten av . Att öka kapaciteten på är även centralt för att skapa en hållbar regionförstoring i och . HallsberDegerön, dubbelspår på hela sträckan Godsstråket genom Bergslagen har stor betydelse för godstransporterna från norra till och kontinenten. Enkelspåriga sträckor orsakar problem längs hela godsstråket. Alla tåg får inte plats på banan och tåg måste ledas om, vilket leder till förlängda transporttider. Dessutom är känsligheten för störningar hög. När den pågående utbyggnaden mellan och färdigställs är HallsbergDegerön den enda sträckan som är enkelspårig. Ny mötesstation på sträckan VästeråsFagersta (RamnäsBrattheden) från via till är viktig för persontrafiken, inte minst arbetspendlingen i . Åtgärden innebär att en ny mötesstation byggs vid Brattheden. Med denna åtgärd minskar restiden för de resenärer som reser hela vägen till från till . Ny mötesstation m.m. på sträckan SnytenFagersta Godsstråket genom Bergslagen är hårt belastat och i stort behov av upprustning och kapacitetsökning.