ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02T214 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och . och är viktiga målpunkter i kraft av att vara residensstäder och högskoleorter. utgör dessutom ett kommunikationscentrum där väg, järnväg och flyg kan kopplas samman. Tung trafik från företagandet i den sydvästra delen av (Gnosjöregionen) som skall antingen till hamn eller söderut mot använder som transportled. med sträckning mellan och passerar fem kommuner, två län, två landstingsområden och två vägregioner. Bygden upplever att Nissastigen är en flaskhals för tillväxt. har mycket stora förbättringar på fullgjorts i med vajerräcken, avkörningsramper, brobreddningar, nya vägrenar med avkörningsvägrenar, rondeller etc. Det är dock inte tillräckligt. skär rakt igenom samhället med ca 4000 invånare och utgör en barriär i samhällets infrastrukturella funktion. Placeringen rakt genom samhället med påfart från ger en miljösituation som är oacceptabel för samhällsmedborgarna. Med trafikrörelser om över 11000 fordon är denna tätort förmodligen en av få, om den enda, med en sådan trafikbelastning. En expansion av Nissastigen skulle inte bara innebära att tillväxten i området får en möjlighet att fortsätta och öka, den innebär också en ökad trafiksäkerhet för dem som bor och färdas genom området. Nissastigen har förutsättningarna att bli en pulsåder genom ett av de områden som har högst regionaltillväxt och bland den lägsta arbetslösheten i landet. En ekonomiskt mycket stark bygd hålls i onödan tillbaka, på samma sätt som det finns onödigt stora risker i trafiken.
mot · GY02T215 · 2010-10-19 00:00:00 — Utökad service på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn som syftar till att utöka servicen på landsbygden. Det är viktigt för boende på landsbygden med daglig försörjning och tillgång till tidningar, livsmedel, medier, böcker, bibliotek, bank- och posttjänster samt läkemedel och apotekstjänster. Tyvärr får boende på landsbygden ofta stå tillbaka när besparingar och rationaliseringar genomförs. Självklart måste företagen tänka på lönsamhet, och då kan få kunder med stor geografisk spridning bli lägre prioriterade. Detta är tyvärr ett faktum då våra förutsättningar är sådana att är ett stort land med en stor del av befolkningen koncentrerad i ett antal större städer och långa avstånd mellan boende i glesbygd. av alla dagstidningar distribueras till sina läsare med tidningsbud. Resterande , i huvudsak på landsbygden, distribueras med lantbrevbärare tillsammans med ordinarie post. Posten har omorganiserat sin verksamhet med resultatet att posten och dagstidningarna sedan en tioårsperiod tillbaka kommer allt . Landsbygdsbor blir med andra ord hänvisade till Posten och tvingas acceptera att få sin morgontidning och sin lördagstidning . Posten har inom ramen för lantbrevbäring inte någon särskild skyldighet att leverera dagstidningar på speciella tider, men för att slå vakt om en levande landsbygd och möjligheterna för fler att bo kvar där utan att behöva flytta till en större stad borde det finnas möjligheter att inom befintlig lantbrevbärarservice eller genom bildande av en ny serviceverksamhet för landsbygden både tillgodose boende med morgontidningar på tider som är acceptabla och försörja boende med ytterligare tjänster såsom bank, post, böcker, apoteksvaror m.m. Att utgå från lantbrevbärarna skulle vara en möjlig väg att gå då det redan finns en utbyggd lantbrevbärarservice. Således bör denna verksamhet kunna utvecklas på ett samhällsekonomiskt effektivt och lönsamt sätt. Vi har mycket att vara stolta över i , men vi har alla ett ansvar att se till att hela kan leva.
mot · GY02T216 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansöka om TEN-status för . kan man resa mellan och Mo i på . På ungefär hälften av vägsträckan befinner man sig på svenskt territorium genom . I kallas E12 för Blå Vägen då den följer en stor del av sin sträckning. Närheten till den spännande regionen , den förlängda kopplingen till och sedan de baltiska staterna mot , utgör stora möjligheter till utveckling för vår svenska del av detta stråk i ett som mer och mer utvecklas i även östvästlig riktning. I byggdes en tunnel under Umskaret för att säkra den norska delen av mot transportavbrott på grund av snöhinder. E12 har sett stora investeringar på finsk sida . På betydande sträckor till sammanlagt har vägen rustats till motorväg mellan och , men även den övriga vägsträckan har rustats upp. I har E12 s.k. TEN-status, något som vägen saknar i . TEN står för och föddes som idé som en del av tanken på en fri och öppen marknad i . Ett stort antal objekt av gränsöverskridande klass i har blivit möjliga genom den EU-finansiering som TEN-status innebär. Det skulle få stor betydelse om E12 fick klassning som TEN-stråk även för den svenska delen. I är stödet för denna uppfattning starkt. har uppvaktat både den förra och den nuvarande regeringen i ärendet. I den långsiktiga infrastrukturplanen 20102021 som presenterades under förra mandatperioden ges emellertid inte något besked huruvida ska ansöka om TEN-status. De resurser som skulle frigöras för E12 vid en TEN-klassning skulle öppna för välbehövliga investeringar för Blå Vägen med stor betydelse för regionens näringsliv.
mot · GY02T218 · 2010-10-20 00:00:00 — Bredband och mobiltelefoni på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av robust och fungerande bredband och mobiltelefoni i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell strategi för mobiltelefoni bör utarbetas. Flera av oss som bor på landsbygden brottas med dåliga kommunikationer. Dåliga vägar har länge varit ett bekymmer men har informationssamhällets bristande kommunikationer tillkommit. Mobiltelefoner med ytterst dålig täckning och Internetuppkopplingar med uselt låga överföringshastigheter är dessvärre vardag och försvårar arbetet och tillvaron på landet. För ett tiotal år sedan var bredband åt alla en välkänd paroll i landet, men det löftet har långtifrån infriats. För människor och företagare som finns på landsbygden finns det inga kommersiella intressen som möjliggör en utbyggnad. Regeringen har uppmärksammat detta och har också tillfört resurser. I en tidigare motion om bredband i glesbygd efterlyste vi bland annat en strategi på området, och glädjande nog har regeringen levererat. presenterades en nationell bredbandsstrategi som har gett en tydlig signal om den politiska viljan på området. Målen är högt satta och anger att av alla hushåll och företag ska kunna få tillgång till bredband om minst 100Mbit/s (). Ska det infrias behöver mycket göras, framför allt för oss som bor och verkar i glesbygd. PTS har på regeringens uppdrag fastställt indikatorer för att en årlig uppföljning av strategin ska kunna genomföras. Det är mycket bra. Men med tanke på de särskilda förhållanden som vi i glesbygd verkar under finns det risk att vi alltid kommer att återfinnas bland de alltid hopplöst akterseglade och där det inte uppmärksammas hur dålig kapacitet vi har. Därför anser undertecknade att det vore på sin plats att PTS också ska fastställa ett övergripande mål där det anges en skälig lägstanivå på bredbandshastighet som av alla företag och hushåll i ska kunna få tillgång och . Med hänvisning till den föredömliga nationella strategin som regeringen lagt fast på bredbandsområdet anser vi också att en motsvarande strategi ska utarbetas för mobiltelefoni. Bredband och mobiltelefoni tillhör infrastruktursatsningar i modern tid och måste jämföras med den gamla teleutbyggnaden . Målsättningen måste vara att alla, oberoende av var i han eller hon befinner sig, ska kunna surfa på Internet och prata i mobiltelefon.
mot · GY02T219 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Sydostlänken. Djuphamnen i är en av största hamnar och har dessutom ett strategiskt läge som gör att den får en naturligt stor betydelse för hela landet. Av 52 hamnar låg Djuphamnen 2007 på en sjunde plats mätt i mängden gods som passerar och har av den sittande regeringen bedömts som intressant när det gäller framtida satsningar, och den kan komma att få en viktig roll för såväl snabba som miljövänliga transporter till och från via . stärks förmåga att hävda sig på de nya transportmarknaderna i och omkring . Västra hörnet av tillsammans med de intilliggande kommunerna i och utgör den mest industriintensiva regionen i och är hem till väl kända industrier som PV, , , och Aarhus/. Alla kännetecknas av stora och tunga godsflöden och har samtliga visioner om en expansion mot . Företagen satsar också resurser på förstudier. Sydostlänken som infrastruktursatsning är mycket viktig om vi skall värna om att arbetstillfällena som dessa företag skapar i regionen blir kvar. Med Sydostlänken menas den järnväg för sammankoppling av och Blekinge kustbana via . För att koppla samman den redan elektrifierade kustbanan med den befintliga järnvägssträckningen mellan och en ännu ej elektrifierad sträcka i stort behov av upprustning krävs endast järnväg. Det är byggnationen av själva Sydostlänken som enligt vår mening bör ha högst prioritet . Ur ett nationellt infrastrukturperspektiv innebär en utbyggnad av Sydostlänken och en förbättring av kvaliteten på närmast angränsande järnvägssträckor en relativt liten satsning. En sådan satsning skulle dock sannolikt få mycket positiva effekter på såväl regionen som resten av landet. En satsning på Sydostlänken skulle innebära att skillnader i möjlighet för olika delar av landet att utveckla sitt näringsliv jämnas ut som sårbarheten minskar och flexibiliteten ökar i det befintliga spårsystemet. Satsningen skulle också innebära en viss avlastning i angränsande regioner som exempelvis . På lokal nivå skulle driftsäkerheten för bland annat Volvos transporter mot och ökas. En utbyggnad av Sydostlänken innebär att transporter som sker på väg istället skulle gå via järnväg, vilket inte bara är rimligt ur klimatsynpunkt utan dessutom minskar risken för olyckor. En utbyggnad av Sydostlänken innebär stora förbättringar på i princip varje punkt om man jämför med hur situationen ser ut . De lokala och regionala möjligheterna till tillväxt och utveckling förbättras, miljön och säkerheten gynnas och det redan etablerade spårsystemet blir mindre sårbart. I längden gynnas hela . Regeringen bör undersöka förutsättningarna att inför nästa planperiod påbörja en analys av en utbyggd sydostlänk.
mot · GY02T220 · 2010-10-21 00:00:00 — Tvärförbindelse mellan E20 och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tvärförbindelse mellan E20 och . gjorde en 1996 en vägutredning om en förbindelseväg mellan och E20 för att på så sätt leda trafiken runt utan att behöva köra in i via det överlastade Olskroksmotet. Målet var alltså att tillgodose ett regionalt kommunikationsbehov riktat mot flygplats samt tjäna ett regionalt syfte som sammanlänkare av östra delar och därigenom avlasta de inre delarna av regionen. Av de åtta alternativen är det sträckningen JerikoSlamby som är aktuellt. Det saknas en vägförbindelse av hög standard mellan E20 och . Trafiken leds via E6 och centrala eller på ett vägnät med låg standard. Det finns behov av att flytta ut tung godstrafik från och skapa utrymme för väsentligt utökad busstrafik enligt utvecklingsprogrammet K2020. En ombyggnad av väg 549 och en ny väglänk mellan Åstebo i och i som tvärförbindelse mellan E20 och kan bidra till att uppfylla målen i strategidokumentet Uthållig tillväxt som tagits fram av . och E20 är nationella stamvägar som knyter samman med och . Vägarna har också regional och lokal funktion. Väg 549 är en regional förbindelse mellan och E20. Den är av riksintresse för kommunikationer som en väg av särskild betydelse för regional och interregional trafik med koppling till E20 i Partillemotet och till i Landvettermotet. En ny anslutning till väg 40 vid Slamby planeras och kan komma att byggstarta . Inom utredningsområdet finns postens paketterminal i Bårhult. Tillsammans med en eventuell ny kombiterminal i utgör de viktiga målpunkter för den tunga trafiken som utnyttjar väg 549. Befintlig trafik på varierar mellan 7000 fordon per årsmedeldygn, vid Bårhult i , och 15 000 fordon per årsmedeldygn vid Björndammen i . Den tunga trafiken utgör av det totala trafikflödet och har ökat . Efter utbyggnad av Slambymotet beräknas trafiken ha ökat till cirka 12 00021 000 fordon per årsmedeldygn. Nya bostads- och verksamhetsområden kommer att generera ytterligare trafik. Prognosen beaktar ändå inte effekterna av trängselskatter i . Frågan har åter aktualiserats av Göteborgspaketet och införandet av trängselskatter. För att skapa alternativa vägar för trafiken måste en ny förbindelselänk skapas. har gjort en förstudie på Väg 549 Objektnummer 8543 75 50. Tvärförbindelsen bör vara klar innan man kan införa trängselskatter i .
mot · GY02T221 · 2010-10-19 00:00:00 — Särskilt regelverk för mindre fartyg och tillhörande utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt regelverk för mindre fartyg och en tillhörande utbildning. lär sig tusentals ungdomar och vuxna att segla på gamla segelskutor och utbildningsfartyg. De föreningar och företag som driver dessa fartyg betyder mycket för svenskt båtliv. Olyckligtvis är verksamheten ifrågasatt av en klåfingrig och missriktad byråkrati. I finns ett flytande kulturarv i form av segelfartyg och andra traditionellt byggda fartyg. Fartyg och båtar kan i klassas som handelsfartyg, fiskefartyg eller fritidsbåt. Ett handelsfartyg kan sedan vara passagerar- eller lastfartyg och tilläggsklassas som traditionsfartyg. Regelverk för respektive fartygstyp är anpassad utifrån dess förutsättningar. Kraven för att framföra en fritidsbåt är ganska modest medan krav omvänt är väsentligt högre för att få framföra ett handelsfartyg. Detta är rimligt. Att verka för att värna sjösäkerhet och sjövett är rätt väg att gå. Problemen traditionsfartygen nu möter är att internationella regler tillämpas så att en gammal segelskuta klassas som ett handelsfartyg och därmed måste uppfylla alla de krav som ställs på ett sådant. För en oceangående oljetanker är reglerna rimliga och lätta att uppfylla. Däremot är det svårt eller omöjligt att klara reglerna för en förening vars verksamhet bygger på ideella krafter. De privata företagen får problem med reglerna då de använder vanliga fritidsbåtar. Då utbildning sker ombord ska en sådan båt helt plötsligt uppfylla regler som för ett stort containerfartyg. Det är oftast omöjligt att leva upp till. Syftet med de svenska reglerna är att främja sjösäkerhet. Staten riskerar att rycka undan mattan för traditions- och utbildningsfartyg. Man siktar högt, omöjliggör verksamheten och får en sämre sjösäkerhet i praktiken. Problemen går att lösa enkelt och med god sjösäkerhet. Exempelvis har , som verkar under samma internationella regler, skapat en särskild fartygsklass för utbildningsfartyg, stora privata båtar och gamla segelskutor. Reglerna är hårdare än för en liten privat båt, men mildare än för handelssjöfarten. Engelsmännen har också skapat en särskild utbildning, Yacht , som ger behörighet att framföra fartygen och som är internationellt gångbar. Med engelska regler hade inte skutföreningar och företag suttit i den rävsax man gör . En utbildning liknande denna skulle kunna införas i . Regeringen har fattat avgörande och bra beslut för traditionsfartyg. Regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att återkomma till regeringen med förslag till nya regler för traditionsfartyg. Ett naturligt nästa steg bör vara att ett kommande väl avvägt förslag kompletteras med en utredning om lämplig utbildning. Regeringen bör därför se över möjligheten att arbeta vidare i denna riktning. Om en förändring kommer till stånd kan åtskilliga ungdomar och vuxna lära sig segla på segelskutor och utbildningsfartyg också .
mot · GY02T222 · 2010-10-20 00:00:00 — Höghastighetsbana och sträckan JärnaLinköping tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera planeringen för höghastighetsbanor i på sträckorna StockholmMalmö och StockholmGöteborg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att planeringen av höghastighetsbanor bör följa Utredningen om höghastighetsbanors förslag till etappindelning, där sträckan JärnaLinköping, den s.k. Ostlänken, finns med i etapp 1. Dagens järnvägsnät med befintliga stambanor planerades och började byggas i mitten av förförra seklet. De byggdes för dåtidens behov. har mycket hänt. Arbetsmarknadsregionerna har vidgats. Antalet människor som pendlar stiger . Befolkningen ökar och kommer att fortsätta öka, främst i storstadsnära regioner. står i och med detta inför ett viktigt vägval när det gäller framtidens infrastruktursatsning. Det handlar om att genom dagens beslut möta framtidens utmaningar. presenterades regeringens utredning om höghastighetsbanor i . Utredarens uppdrag bestod i att utreda förutsättningarna för en utbyggnad av höghastighetsbanor för järnväg i . Analyser har genomförts om en eventuell utbyggnad av höghastighetsbanor kan bidra till att uppnå samhällsekonomiskt effektiva och hållbara transportlösningar för ett utvecklat transportsystem med förbättrad kapacitet, framkomlighet och tillgänglighet. Det ingick även i uppdraget att studera kostnader och finansiering av en eventuell utbyggnad samt att föreslå en översiktlig sträckning och eventuell etappindelning. Utredaren har kommit till slutsatsen att höghastighetsbanor är ett bättre alternativ än en uppgradering och utbyggnad av stambanorna. Enligt förslaget bör separata höghastighetsbanor för persontrafik byggas på sträckorna StockholmMalmö och StockholmGöteborg. Det är angeläget att regeringen intensifierar planeringen för byggandet av höghastighetsbanor på sträckorna StockholmMalmö och StockholmGöteborg, samt att planeringen följer den av utredaren föreslagna etappindelningen, där sträckan JärnaLinköping, den s.k. Ostlänken, finns med i den första etappen. Ostlänken innebär möjligheter till kraftfull tillväxt, vidgad arbetsmarknad och vidgade studie- och bostadsmarknader. Berörda kommuner, landsting och regionförbund har markerat betydelsen av Ostlänken genom att, , samarbeta för att påskynda byggandet.
mot · GY02T223 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera och påskynda utbyggnaden av Ostlänken. Ostlänken är en del av ett mycket intressant EU-projekt, en del av den nordiska triangeln. Sju kommuner, 440 000 invånare, ca 35 000 företag, flera hamnar, flygplatser och universitet är direkt berörda av denna bansträckning. Det handlar om ny dubbelspårig järnväg för höga hastigheter mellan kommunerna . Ostlänken innebär möjligheter till kraftfull tillväxt, vidgad arbetsmarknad och vidgade studie- och bostadsmarknader. Berörda kommuner, landsting och regionförbund har markerat betydelsen av Ostlänken genom att samarbeta för att påskynda byggandet. Ett mycket intensivt arbete har genomförts ända . Ostlänken, som kommer att binda samman , inklusive och , med kommunerna utmed sträckan StockholmNyköpingLinköping, är ett av de mest intressanta järnvägsbyggnadsprojekten just . Banan är även början på Götalandsbanan och en del av en järnvägslösning som binder samman . Inför starten av arbetet med den nya långtidsplanen för järnvägen 20102019 har markerat att Ostlänken är ett strategiskt framtidsprojekt, vilket är mycket positivt. har i den rapport till regeringen, som presenterades , även bedömt att Ostlänken kan vara lämpligt som ett OPS-projekt (offentlig-privat samverkan). Det finns en mycket hög beredskap från berörda kommuners och regioners sida att gå in i en OPS-dialog med och staten. Planeringen av Ostlänken är nu inne på sitt sjunde år. Under dessa år har , kommunernas och regionernas planering utvecklats tillsammans på ett unikt sätt. Förutsättningarna är synnerligen goda för att utveckla samverkan omkring OPS vad gäller Ostlänken.
mot · GY02T224 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte förbjuda användandet av dubbdäck. För oss som bor och verkar norr om är det av mycket stor vikt att trafiksäkerheten är hög, eftersom det är många som kör bil i ofta och långt. Trafiksäkerhet är självfallet en viktig fråga även för dem som bor söder om . pågår en opinionsbildningskampanj som vill förbjuda användning av dubbdäck. Ett eventuellt förbud vore ett mycket allvarligt hot mot den svenska traditionen att värna en hög trafiksäkerhet. Enligt analyser är dubbdäck säkrare än så kallade dubbfria vinterdäck. Vid klara och torra vägbanor kan dubbfria vinterdäck vara ett alternativ. Men vid mycket halt väglag, som ofta inträffar mornar och kvällar i hela , är vinterdäck med dubb det bästa alternativet för bilister. I enlighet med den svenska traditionen om att ha en hög trafiksäkerhet bör regeringen avstå från att förbjuda vinterdäck med dubb. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02T227 · 2010-10-15 00:00:00 — E20 som projektväg för eluttag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utse E20, huvudvägen mellan första och andra stad, till projektväg för eluttag. Alliansregeringen har påbörjat arbetet för ett mer klimatvänligt samhälle fritt från fossila bränslen. Denna samhällsomställning kommer att ta både tid och kraft. I dagens läge används fossila bränslen som gas och olja i mindre utsträckning i än i de flesta andra länder i . Förutom den mindre mängd gas som brukas i södra och västra är det bränslet i våra bilar som utgör användningen av fossila bränslen i vårt land. Det är i transportsektorn som de stora vinsterna i form av mindre utsläpp kan göras. är goda kommunikationer och infrastruktur väldigt viktigt för den svenska ekonomin. En viktig aspekt i detta sammanhang är att utvecklingen av elbilar är på frammarsch. Än så länge begränsas användningsområdet till kortare distanser. Dessutom behövs tillgång till eluttag. I dagens läge kan inte elbilar ersätta bensindrivna bilar, men det är viktigt att eldrivna bilar kan göra det . Därför bör utvecklingen och anpassningen till ett mer klimatvänligt samhälle påbörjas . E20 är huvudstråket mellan huvudstad och dess andra stad, och , och är oerhört viktigt för den svenska ekonomin och jobben. har konstaterat att E20 är viktigaste vägförbindelse för transporter mellan och , och som förbindelseled för trafiken från och samt vidare ner i via hamn, som är norra största hamn. och framtida tillväxt är starkt beroende av en fungerande modern infrastruktur, med E20 i centrum. Omställningen till en mer klimatvänlig ekonomi är ett omfattande arbete. Steg för steg måste vårt samhälle anpassas till nya förutsättningar. Det är viktigt att vi redan nu tar de första stegen mot en mer miljövänlig transportsektor. Ett sådant steg är att utveckla möjligheterna för en fungerande infrastruktur för elbilar i . Detta har redan påbörjats i storstäderna. behöver vi ta tag i nästa fas, de längre distanserna utanför storstäderna. Med E20 som den viktigaste transportvägen för gods- och persontrafik i landet framstår E20 som en ideal projektväg för eluttag i . Detta är gynnsamt för klimatet, nya arbetstillfällen och för konkurrenskraften i och då E20 går där. En fungerande och miljövänlig infrastruktur för vägtransporter är oerhört viktigt för framtida konkurrenskraft. Utvecklingen av eldrivna bilar måste testas i praktiken utanför storstäderna och på längre sträckor än vad som görs . E20 är en lämplig plats som projektväg för eluttag. E20 i framkant kan på detta sätt visa vägen för övriga och .