ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ420 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att delegationsbeslut om licensjakt på varg inte bör utgå ifrån en populationsstorlek som inte överstiger 210 vargar i . beslutade på regeringens förslag (prop. 2008/09:210) att delegationsbeslut ska ta hänsyn till naturliga variationer, exempelvis att antalet föryngringar varierar , och därmed utgå från en populationsstorlek som inte överstiger 210 vargar i . Det innebär i praktiken att ett tak sätts för antalet vargar i . Det som var ett etappmål omvandlas så till ett tak, åtminstone under en övergångstid. Vi anser att detta är fel. Vargstammen är för liten för att begränsas till den nivån. Detta har också motionerat om. Regeringens politik har visat sig bygga på två felaktiga eller överoptimistiska förutsättningar. Därför finns anledning att revidera denna politik. Den ena felaktiga utgångspunkten var att det skulle gå att få bort de mest genetiskt defekta individerna ur stammen genom att genomföra en planerad licensjakt på vetenskapliga grunder så att de individer som visar tecken på inavelsdepression, hög inavelskoefficient eller som bär på defekta anlag avlägsnas från populationen i syfte att reducera risken för fortsatt spridning av dåliga anlag. Det har visat sig omöjligt att genomföra en jakt som så beskrivs. Den andra förutsättningen var att det skulle gå att förstärka vargens genetiska status genom att, vid behov, aktivt föra in varg från utlandet. Man tycks dock då ha bortsett ifrån problematiken med smittskydd från bandmask och rabies. Det gör att det kommer att ta att föra in vargar till än vad regeringen förutsåg. En ytterligare utveckling sedan beslutade om regeringens förslag är att nu tydligt har signalerat att man anser att beslut om licensjakt inte är förenligt med EU:s centrala instrument för skydd av biologisk mångfald, Art- och habitatdirektivet. Vi ansåg att det var uppenbart tidigare att beslutet stred mot EU-reglerna, även om regeringen och majoritet inte insåg detta eller också bortsåg ifrån det när beslutet fattades. frågor till regeringen visar dock att det finns klara problem med regeringens politik. Mot bakgrund av den nya informationen och den senaste tidens utveckling anser därför att bör ändra sitt beslut att införa ett tak för antalet vargar i . delegationsbeslut om licensjakt på varg bör således inte utgå ifrån en populationsstorlek som inte överstiger 210 vargar i , utan baseras på en väsentligt högre nivå. Därmed bör det kommande årets planerade vargjakt ställas in.
mot · GY02MJ425 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avvakta med att tillåta ytterligare licensjakt på varg. Allmän licensjakt på varg bör inte vara tillåten eftersom stammen inte har uppnått en gynnsam bevarandestatus. Jakten innebär dessutom ett omfattande lidande för de jagade djuren. Under licensjakten 2010 var skadeskjutningsfrekvensen mycket hög. Det visade sig i efterhand att det inte var defekta vargar som sköts, utan friska livskraftiga vargar. Jakten var inte selektiv och då finns det också risk att unga vargar blir föräldralösa med försämrade överlevnadsmöjligheter och splittrad social flockstruktur som följd. Med tanke på rapporter om fortsatt tjuvjakt så verkar inte acceptansen för vargen ha ökat sedan licensjaktens införande. Enligt beslutet för licensjakt är nya, friska varggener en viktig förutsättning för jakten. Beslutet om när, var och hur vargar ska beredas väg för invandring eller inplantering verkar dock ligga en bit fram i tiden för att förverkligas. Innan eventuellt ytterligare licensjakt på varg tillåts bör man invänta resultatet av den nytillsatta som bl.a. ska definiera gynnsam bevarandestatus för varg. Till bilden hör också att är kritisk till licensjakten. Detta sammantaget gör att bör tillkännage för regeringen att avvakta med att tillåta ytterligare licensjakt på varg. de (M)
mot · GY02MJ426 · 2010-10-27 00:00:00 — Anslagen till information om rovdjuren tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslagen för information om våra rovdjur ska fördelas neutralt. Det är viktigt att de som får skattemedel för att informera om våra rovdjur ses som neutrala. beviljas av regeringen för sin verksamhet. Pengarna tas ur Viltvårdsfonden. I en bilaga till beslutet ges grunderna för att har ett viktigt allmänt uppdrag. Uppdraget består dels av att leda landets jakt- och viltvård, dels av att bidra till att angivna mål för viltvård och viltförvaltning uppfylls. Ett ytterst viktigt mål från är ökad spridning av information om myndighetsbeslut om stora rovdjur. Genom detta uttalade mål ges bland annat i uppdrag att verka för förändrade attityder mot rovdjur och bekämpa förekomst av illegal jakt. I regeringens beslut framhålls dessutom att bör förmedla kunskap om rovdjur och myndighetsbeslut avseende jakten på stora rovdjur till jägare, markägare och jakträttshavare. Förbundet har därför tilldelats extra pengar för detta. Av Viltvårdsfondens fördelning går, som framgår av ovan, större delen till för dess allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten. Övriga aktörer som , , , och länsstyrelserna får var och en betydligt lägre anslag och tillsammans mindre än ensamt får. har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För arbetet med det s.k. allmänna uppdraget har det fördelats medel ur Viltvårdsfonden. Att en intresseorganisation för jägare har ett allmänt uppdrag att neutralt och objektivt folkbilda och informera skapar en problematik. Vad gäller frågor som konsekvenser av jakt, förändra attityder mot rovdjur samt förvaltande av vilt finns det olika uppfattningar. Det bör även spegla anslaget från Viltvårdsfonden. Regeringen bör säkerställa att anslagen från Viltvårdsfonden för folkbildning, information om jakt- och viltvård framöver fördelas på ett neutralt sätt med beaktande av vad anslagen är till för. de (M)
mot · GY02MJ428 · 2010-10-27 00:00:00 — Talerätt vid brott mot djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om talerätt för djurskyddsorganisationer i brottmål som rör djur. Djur kan falla offer för brott, men de kan inte föra sin egen talan. I både djurskyddslagen, och jaktlagen definieras brott där det är djur som blir lidande och djurens intressen som rättssystemet ska ta tillvara. Men djur kan inte föra sin egen talan. När brott begås enligt , och det är naturen som hotas, kan inte heller brottsoffret föra sin egen talan. Men enligt miljölagstiftningen har miljöorganisationer talerätt i domstol; organisationer på området har rätt att väcka talan, även talan om förbud mot viss verksamhet och om skadestånd, och kan överklaga beslut för att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen. En sådan möjlighet saknas för djurskyddsorganisationer vid brott som rör djur. saknas målsägande i rättegångar som rör brott mot djur. Djurägaren kan vara målsägande i vissa fall, exempelvis för att yrka på skadestånd, men om det är djurägaren som har begått brottet, finns det ingen som får föra djurets talan. Det behövs en möjlighet för organisationer att föra det drabbade djurets talan, på samma sätt som är möjligt i miljörättegångar. de (M)
mot · GY02MJ429 · 2010-10-27 00:00:00 — Möjlighet för djur att bete sig naturligt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djur ska kunna bete sig naturligt, så att beteendestörningar hos djuren inte uppkommer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att komma till rätta med djurskyddsproblemen hos minkar på pälsfarmer och hos hönor i burar. För att djur ska må bra krävs mer än bara mat och vatten. Fysisk hälsa är viktigt, men det är inte allt. Ingående forskning har visat att djur, liksom människor, har behov av mental stimulans och av att kunna bete sig naturligt. Djur som saknar tillräcklig stimulans eller som hindras att bete sig naturligt kan utveckla beteendestörningar, som är en tydlig indikation på psykisk ohälsa. Det här kan till exempel ses hos isbjörnar och kattdjur som vandrar fram och tillbaka i sina inhägnader, eller hos hästar och elefanter som svänger med huvudet av och an när de inte får tillräcklig rörelsefrihet. Det finns i den svenska djurskyddslagen ett krav på att alla djur som hålls i fångenskap ska kunna bete sig naturligt. Det är en utmärkt skrivning och en lagtext vi kan vara stolta över. Tyvärr är det inte alltid så det ser ut i verkligheten. Till exempel så har flera tunga instanser, så som den statliga , och Veterinärmedicinska Sällskap, påpekat att minkuppfödning så som den ser ut inte lever upp till det kravet. Naturliga beteenden för minkar innefattar bland annat att klättra, simma och utöva jaktbeteende samt att leva åtskilda från andra minkar. I de trånga burarna på dagens pälsfarmer kan minkarna inte bete sig naturligt, och det uppstår en frustration och stress som resulterar i beteendestörningar som stereotypa rörelsemönster och kannibalism. Ett något större utrymme ska enligt föreskrifterna gälla för minkburar från . expertråd ((2001) The Welfare of Animals Kept for Report of ) bedömer dock att måttliga storleksförändringar på burarna har liten betydelse för minkarnas välbefinnande. Ett annat exempel är hönor i äggproduktionen. Burhållningen av hönor har länge varit omdebatterad, men fortfarande sitter omkring två miljoner hönor motsvarande av hönorna i äggindustrin i burar. Burarna ger begränsade möjligheter till naturligt beteende, och många hönor utvecklar beteendestörningar som att picka på varandra. I flera europeiska länder finns betydligt mer långtgående krav för hållande av både minkar och hönor än vad har. ska vara ett föregångsland inom djurskydd och inte halka efter. Därför är det angeläget att tar tag i de uppenbara brister som finns i dagens djurhållning, där hållningen av såväl hönor som minkar i gallerburar hör till de mest angelägna frågorna. de (M)
mot · GY02MJ430 · 2010-10-27 00:00:00 — Proportionalitetsprincipens tillämpning vad avser strandskyddet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tillsätta en utredning för att se över om utvecklingen av rättspraxis föranleder en översyn av strandskyddslagen. Utgångspunkten för självbestämmande i en rättsstat är enskild äganderätt. Denna skyddas i den svenska regeringsformen och av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Denna konvention hindrar dock inte en stat från att inskränka äganderätten till viss egendom för det allmännas bästa. I denna avvägning tillämpas en proportionalitetsprincip som utgår ifrån att en inskränkning inte får vara större än vad som är nödvändigt för att nå syftet med inskränkningen. Bevisbördan på att inskränkningen är proportionell ligger hos det allmänna. har strandskydd för stränder till en längd av , vilket motsvarar avståndet mellan jorden och månen. Dessa stränder är skyddade , vilket innebär att inskränkningarna avser nära en tiondel av den svenska landytan eller ett område större än hela . Mot bakgrund av den enormt stora tillgången på stränder i måste det ifrågasättas om ett generellt strandskydd över huvud taget kan anses vara proportionerligt. regler kring det svenska strandskyddet är omdiskuterade. I enskilda fall finns det åtskilliga exempel på fastighetsägare som hindras att nyttja sin strandfastighet utan att det allmänna redovisat något rimligt skäl för inskränkningen. En starkt bidragande anledning till detta är att strandskyddet är uppbyggt generellt. När en generell norm gäller medför det att den beslutande myndigheten inte behöver motivera sitt beslut. Det är i stor kontrast mot proportionalitetsprincipens utgångspunkt. Lagändringen SFS 2010:902, som träder ikraft , ger länsstyrelser befogenhet att upphäva strandskyddet i ett område om det är uppenbart att området saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Det är en positiv åtgärd, men förstärker även bilden av att krav på proportionalitet inte fullt ut tillgodoses i varje enskilt fall. Bevisbördan på att inskränkningen är proportionell bör ligga hos det allmänna. För att säkerställa att strandskyddet i enskilda fall till fullo är förenligt med egendomsskydd och dess proportionalitetsprincip, är det viktigt att regeringen ser över den rättspraxis som följer av det nya regelverket. de (M)
mot · GY02MJ431 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skötselbestämmelserna som reglerar naturreservat. Av landareal var skyddad natur i någon form (/SCB). Till antalet domineras de skyddade områdena av relativt små områden. Av landets nationalparker, naturreservat och naturvårdsområden är mindre än . Detta innebär att många av våra skyddade områden angränsar och påverkar många privata områden och markägare. Ett naturreservat är ett värdefullt område som skyddas med stöd av (SFS 1998:808). Naturreservatet har särskilda bestämmelser om skydd och skötsel. Vilka föreskrifter som gäller varierar mellan olika reservat, bland annat beroende på områdets karaktär och vilka naturvärden man vill skydda. För varje naturreservat finns en skötselplan som reglerar hur området ska skötas för att naturvärdena ska bevaras och utvecklas. Syftet med reservatet avgör vilka begränsningar som gäller i just det området. Naturreservat som skyddsinstrument är därför flexibelt. Det är i detta avseende som naturreservaten ofta stöter på patrull och vållar stora problem för kringliggande markägare. Efter det att stormarna och drog fram över inträffade just detta fenomen. Vissa av de naturreservat som drabbades av stormarna behövde inte upparbeta och ta bort den skog som fallit medan omkringliggande markägare hotades med höga viten om de inte gjorde just detta. Markägarna drabbas sedan dubbelt med tanke på den barnkammare för barkborrar som skapades i naturreservaten som inte hade upparbetats. Naturreservaten blev dessutom omöjliga att beträda, badplatser gick inte längre att använda osv. Detta skapar en klyfta mellan människor i bygden och statliga myndigheter som är svår att reparera. När naturreservaten har särskilda bestämmelser om skydd och skötsel som strider mot de regler och lagar som reglerar kringliggande mark riskerar regelverket att urholkas. Jag anser att liknande regler bör gälla statens skötsel av naturreservaten som övriga markägare runtomkring måste följa. Det är av största vikt och av grundläggande betydelse att det finns ett gott samarbete och en förståelse för arbetet mellan staten och markägaren å ena sidan och staten och allmänheten å andra sidan. När naturreservatet inte omfattas av samma regelverk som kringliggande mark riskerar förståelsen för statens vision att urholkas. Saknas den lokala förankringen blir sedan uppdraget omöjligt att utföra. Det är av stor vikt att berörda myndigheter har en kontinuerlig dialog angående naturvård med medborgarna. Samråd, tidig information och markägarens medverkan behöver utvecklas och förbättras. Det gäller att i ökad utsträckning bekräfta och tillvarata markägarens kunskap och engagemang. Om vi skall lyckas uppnå de mål som finns uppställda samt vårda den biologiska mångfalden och viss natur är det viktigt att vi jobbar med markägarna och människorna i de berörda områdena, inte mot dem. Liknande lagar och regler bör därför gälla för alla inblandade parter. bör därför uppmärksamma regeringen på den problematik som kan uppstå när inte alla behandlas lika inför lagen.
mot · GY02MJ437 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildande av . Vid utskottets behandling av vår motion, 2007/08:MJ308, anförs att utskottet erfarit att bildandet av en ny nationalpark är en lång process som innebär att förslaget ska förankras lokalt och att den aktuella marken ska förvärvas av staten i förväg. Dessa utskottets synpunkter talar för som nationalpark eftersom staten redan äger marken och det finns en bred förankring i länet i denna fråga. Vi östgötska riksdagsledamöter har under en följd av år motionerat om att har sådana särskilt skyddsvärda områden, som naturvärden, kulturella värden och vetenskapliga värden, att bör skyddas och förvaltas som en nationalpark. För detta finns det ett brett stöd i , inte minst från , som anser att har sådana naturvärden och kulturvärden att bör skyddas som nationalpark. En annan av våra motioner, 2008/09:MJ259, behandlades av utskottet med så kallad förenklad behandling, varvid motionen avstyrktes utan att innehållet i motionen kommenterades. Detta innebär att utskottet, trots att vi kan påvisa att förslaget om att göra till nationalpark har en stark förankring i och att staten redan äger marken, delar som utskottet efterfrågade vid behandlingen av vår förra motion, väljer att förbigå detta med tystnad. Första spadtaget har dessutom tagits för Naturum i direkt anslutning till den kommande , vilket medför att man nu har goda förutsättningar att kunna komplettera denna med Naturum besöksanläggning. Vi anser, på goda grunder, att har sådana skyddsvärda områden att bör skyddas som nationalpark. Vi föreslår därför att ska tillföras nationalparksplanen som ny nationalpark.
mot · GY02MJ438 · 2010-10-21 00:00:00 — En utvecklad hjortuppfödning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvecklad hjortuppfödning i . Viltkött är ett mycket högkvalitativt livsmedel som vi har alldeles för litet utbud av i vårt land. Därför är det angeläget att kunna medverka till att öka detta utbud. finns i bara möjlighet att föda upp hjortar i hägn med s.k. extensiv uppfödning. Det innebär att tillskottsutfodring endast undantagsvis kan förekomma. Inte sällan är dessa hägn även avsedda för jakt, vilket gör att kombinationen av jakt och kött gör att de förekommer. I andra länder har man utöver den extensiva uppfödningen även möjlighet att utfordra djuren mer kontinuerligt och kan därigenom föda upp fler djur på samma hägnade yta. Detta ger då större möjlighet till och variation av hjortuppfödning i hägn. I det svenska landsbygdsutvecklingsprogram som vi antagit handlar det om att utveckla de förutsättningar som finns. I detta sammanhang skulle det vara en tillgång att kunna öka hjortuppfödningen. Genom att kunna öka utfordringen kan man också få en ökad lönsamhet. I de flesta europeiska länder klassificeras hjortuppfödningen efter tre syften: zoo för förevisning, vilthägn för jakt, vilt och landskapsvård samt produktionshägn för ren köttproduktion. I samtliga hägn är det av yttersta vikt att man ger tillskott av det foder som mer eller mindre saknas på grund av hägnets begränsningar av det naturliga födosöket. De allra flesta hägn är för små för att tillgodose samtliga behov av tillräcklig variation och mängd, och i princip är även ett mycket litet antal djur i ett hägn mer än hägnet naturligt kan tillgodose. Detta ändras dessutom över tiden. För produktionshägn är det av största vikt att nå hög och jämn tillväxt och maximalt god hälsostatus på samtliga djur. En daglig fodergiva är dessutom rent praktiskt det bästa sättet att hantera djuren i den dagliga tillsynen. En intensiv hjortuppfödning på djurens villkor kan mycket väl stämma in med djurens väl och en god etik. För konsumentens korrekta ställningstagande är det viktigt att köttet från hägnat vilt tydligt deklareras utifrån vilka förutsättningar det har producerats. Finn (M)
mot · GY02MJ439 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för . Miljöfrågorna har försvunnit helt från dagordningen sedan i misslyckades med att fatta beslut om ett nytt internationellt klimatavtal. De miljöproblem som vi har sett i med algblomning, oljeskadade fåglar och stränder samt utfiskning är tydliga tecken på att vår havsmiljö är i obalans. Utvecklingen går åt fel håll i . Därför måste havsmiljöfrågorna ges en central roll i miljöpolitiken. Den miljön måste skyddas och bevaras. Många av de stora miljöproblem som vi ser är gränsöverskridande och det är därför viktigt att vi också hittar gränsöverskridande lösningar och gemensamma strategier för att skapa en hållbar miljöutveckling. Alla länder runt måste ta sitt fulla ansvar för att förbättra havsmiljön. Med är nu nästan alla länder runt . Det ökar våra möjligheter att skydda den känsliga miljön i vårt gemensamma innanhav . EU måste spela en viktig roll för att öka miljösamarbetet med . kommer att vara ordförande i , Helcom, som är en mycket viktig arena för det internationella miljöarbetet. Helcom har antagit en aktionsplan för att rädda . Aktionsplanens mål är att ska ha en god ekologisk status 2021, vilket ska uppnås genom åtgärdsprogram för övergödning, farliga ämnen, biologisk mångfald och sjöfarten. Som ordförandeland måste arbeta aktivt och målinriktat för att uppnå resultat. Vi måste sluta att använda som en avfallsplats. Ett förbud mot att släppa ut orenat latrin- och toalettavfall från färjor, kryssningsfartyg och fritidsbåtar bör införas för att hejda nedsmutsningen. Miljökraven på våra fritidsbåtar måste bli tydligare än , tvåtaktsmotorer behöver fasas ut och förbjudas. De större fartyg som trafikerar måste vara isklassade och ha funktionsdugliga skrov för att klara av de förhållanden som råder i för att förhindra miljöfarliga utsläpp vid incidenter. Fisket behöver anpassas efter de förhållanden som råder i olika delar av . Detta kan ske genom att ett nytt system för fiskerättigheter införs. Fiskare bör få upphandla fiskerättigheter för en viss geografisk havsyta. Fiskekvoterna kan knytas direkt till båtarna och handel med fångsträttigheter kan införas samt ett förbud mot trålning i särskilt känsliga områden . Det behövs en samlad strategi för att rädda från övergödning, nedsmutsning och utfiskning. måste åter bli ett levande hav.
mot · GY02MJ441 · 2010-10-26 00:00:00 — Djurskydd för djurets välbefinnande med särskilt fokus på hästhållning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilt uppmärksamma hästhållningen i den pågående utredningen om djurskydd. Djurskyddslagstiftningen efterlevs under överinseende av staten genom länsstyrelserna, från att tidigare ha varit en myndighetsutövning. Sedan ansvaret flyttat över upplevs det möjligen som en mera likvärdig tillsyn, medan det är tveksamt om det egentligen lett till att djuren får det bättre. Ett direktiv till den pågående utredningen är att tillsynen mera skall se till djurens välbefinnande ur ett helhetsperspektiv än baseras på detaljerad mätning av takhöjder och storleken på båspallar etc. Det är en god ambition, förutsatt att det är möjligt att kombinera dessa till viss del motstridiga synsätt. Djurskyddets framtida roll skall också vara förebyggande, vilket torde innebära att rådgivning blir en mera framträdande uppgift för djurskyddsinspektörer, oavsett var tillsynsansvaret ligger. utredningen pågår upplever många djurägare att inspektörerna dömer ut väl fungerande stallar och verksamheter. De rycker därmed undan fötterna för en god djurhållning och ett företagande på landsbygden. Detta som oseriösa djurhållare, sådana med bristande kunskaper och insikt om djurens behov, fortsätter plåga djur. Det sker en misshushållning med resurser som leder till att mygg silas, medan kameler sväljs hela (om liknelsen tillåts i detta sammanhang). Särskilt drabbar detta många hästföretagare. Dessa kräver en särskild uppmärksamhet, då det finns en stor spännvidd i de förhållanden under vilka hästföretagande och hästhållning bedrivs, som branschen är i expansion. Många hästägare är ej att betrakta som företagare utan har hästhållningen som fritidsintresse. Hos denna grupp krävs särskilda insatser, både i tillsynen och det förebyggande arbetet. Härvid bör det även belysas vilka konsekvenser skyddsavstånd får till bebyggelse för stallars och inhägnaders storlek och utformning. bör således vid sidan av de redan givna direktiven, även uppmärksamma hästhållningens och hästföretagandets förhållanden. Detta bör ge regeringen till känna. i (C)