mot · GX02Ub4 · 2010-03-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:65 Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter avslår regeringens proposition 2009/10:65 Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. För är det en grundläggande princip att utbildning ska vara avgiftsfri för individen. Denna princip har också varit en viktig del av den svenska utbildningspolitiken. Högskoleutbildning har ansetts vara en demokratisk rättighet och till stor nytta för såväl individ som samhälle och har därför finansierats genom statliga anslag. Högerregeringen ser däremot utbildning och kunskap som en handelsvara bland andra och föreslår i propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (2009/10:65) att studenter från länder utanför EES och ska betala avgifter för att få studera vid svenska högskolor. Motivet är, som vanligt när regeringen genomför ogenomtänkta reformer, att öka kvaliteten. Dock lyfter man fram vilka oerhört positiva effekter de utländska studenterna har för : Tredjelandsstudenter bidrar på en rad olika sätt till svensk högre utbildning och forskning och till det svenska samhället i stort. Den mångfald av erfarenheter och kunskaper som skapas genom tredjelandsstudenternas närvaro höjer kvaliteten i den högre utbildningen. Internationellt präglade utbildningsmiljöer speglar också i hög grad de sammanhang som många studenter kommer att möta i arbetslivet. Eftersom ett antal tredjelandsstudenter fortsätter till utbildning på forskarnivå och även vidare in på övrig arbetsmarknad efter avslutade studier skapar denna del av internationaliseringen ett viktigt mervärde för såväl forskning som arbetsliv i övrigt. Studenterna ger också möjligheter till långsiktiga relationer där en positiv inställning till och goda förbindelser med är viktiga för handel och investeringar . Dessutom kan ökad studentrörlighet främja en hållbar och demokratisk utveckling och bidra till fattigdomsbekämpning i andra länder. Vidare bidrar tredjelandsstudenterna till ett ekonomiskt tillskott i form av levnadsomkostnader . Men för att dessa positiva följder ska uppstå krävs att utländska studenter väljer att studera i , som för många är ett okänt land, och den främsta konkurrensfördelen svenska högskolor har är just avgiftsfriheten. Till och med regeringen har insett att utländska studenter kommer att välja att studera i andra länder om avgifter införs. När införde studieavgifter minskade antalet studenter från s.k. tredje land kraftigt som en majoritet av dessa studenter nu kommer från , och . Tillgången till utbildning är ojämlikt fördelad i många länder, och avgifterna kommer förmodligen inte att förbättra jämlikheten eller jämställdheten. De stora skillnader som finns mellan länder kommer också att förstärkas. Det kommer inte att vara de mest kvalificerade studenterna som studerar i utan de rikaste. Den enda nackdel som regeringen lyckas finna är att högskolorna kan lockas att sänka kvaliteten om utländska studenter har börjat studera i tack vare avgiftsfriheten. Det finns dock inga konkreta belägg för att detta har skett vid någon högskola (och det verkar orimligt att högskoleutbildningar skulle hålla lägre kvalitet för att de även vänder sig till utländska studenter). Tvärtom är utländska studenter ofta väldigt nöjda med de utbildningar de har gått i . Denna enda påhittade nackdel ges av regeringen större tyngd än de fördelar som räknas upp. Det enda regeringen då uppnår med sin högskolepolitik är att sänka kvaliteten. Om universitet och högskolor vill behålla dessa studenter kommer det att innebära ökade kostnader för marknadsföring, stipendier och ökad administration. Förmodligen kommer de totala kostnaderna att bli desamma som om man vill uppnå samma volym studenter. Regeringens ynkliga stipendieprogram kommer inte att göra någon större skillnad. Medel till stipendierna tänker regeringen ta från biståndsbudgeten. Att lämna bistånd i form av stipendier till enskilda personer riskerar att bli godtyckligt och gynna dem med goda kontakter. Det är mycket otydligt om detta är i enlighet med målsättningen för biståndet och utbildningspolitiken. anser att utdelning av stipendier på detta sätt varken gynnar de studerande, de länder de kommer ifrån eller utbildningskvaliteten vid de svenska lärosätena. Många av de utländska studenterna läser naturvetenskap och teknik, och kommer det att bli ännu svårare att fylla platserna på dessa utbildningar. Detsamma gäller flertalet masterutbildningar. I värsta fall kan utbildningar komma att läggas ned, och det innebär att svenska studenter inte får tillgång dessa utbildningar längre. Nyrekryteringen av naturvetare och tekniker till arbetslivet kommer också att bli lidande eftersom många av de utländska studenterna stannar kvar i och börjar arbeta efter avslutad utbildning. De svenska studenterna får dessutom sämre möjligheter att knyta kontakter och delta i internationella nätverk. Ett annat argument mot införandet av avgifter för utländska studenter är att det är ett första steg mot att införa avgifter även för inhemska studerande. Bland annat har regeringens eget globaliseringsråd förespråkat att svenska studenter ska betala avgifter. Det är en utveckling som vi har sett i andra länder, och det kan mycket väl hända i , kanske redan vid nästa lågkonjunktur. Regeringens förslag om ändring av högskolelagen om svenska studenters rätt till kostnadsfri högskoleutbildning är inget skydd mot detta eftersom den avskaffar avgiftsfriheten som princip. föredrar därför den nuvarande formuleringen i högskoleförordningen: Utbildningen vid högskolorna skall vara avgiftsfri för studenterna, eftersom den innebär ett principiellt ställningstagande mot studieavgifter vid högskolan och inte gör skillnad på studenter beroende på deras bakgrund. är det förvånande att regeringen inte är mer lyhörd för de invändningar mot förslaget att införa studieavgifter som har inkommit från flera av de viktigaste remissinstanserna. Bland dem som är negativa till studieavgifter finns () och (), som representerar åtskilliga lärare och studenter. Att regeringen även avspisar flera lärosäten och inte minst är inte mindre anmärkningsvärt. Mot bakgrund av detta föreslår vi således att ska avslå regeringens proposition 2009/10:65 Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. Amineh Kakabaveh (v)