mot · GY02U306 · 2010-10-27 00:00:00 — En rättvis värld är möjlig 2.2Politik för hållbar global utveckling12 2.5Konflikthantering, medling och fredsarbete14 2.7Demokrati och mänskliga rättigheter15 2.9Ohälsa som hot mot utveckling16 2.11Utvecklingssamarbete genom det civila samhällets organisationer17 3.1Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen19 3.2Fri, rättvis och hållbar handel20 3.5Miljön kräver samarbete över gränserna26 3.8Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling29 4.1Regelverk kring mänskliga rättigheter30 4.3Mänskliga rättigheter i arbetslivet33 4.8Rättssäkerhet i kampen mot terrorism41 4.10FN:s råd för mänskliga rättigheter43 6.1Nya hot och en modern säkerhetspolitik52 7.5Socialdemokraternas tolvpunktsprogram för nedrustning: En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning62 8Närområdet: Nordiskt samarbete, och Barents65 9Europa och Europeiska unionen71 9.5Ökad öppenhet och insyn inom EU76 9.6Ett föredöme för det internationella samarbetet76 10.1Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring79 10.2Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter80 10.4Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning84 10.5Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter85 10.7Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling86 11.1Demokrati och mänskliga rättigheter i Mellanöstern90 12.1Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet98 14Sveriges representation i världen109 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.1 Solidaritetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.2 Politik för hållbar global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.3 Fattigdomsbekämpning i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.4 Klimatsmart bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.5 Konflikthantering, medling och fredsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.6 Kvalitetsförstärkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.7 Demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.8 Jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.9 Ohälsa som hot mot utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.10 EU-bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.11 Utvecklingssamarbete genom det civila samhällets organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Fri, rättvis och hållbar handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Avskaffa jordbrukssubventionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.5 Miljön kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.7 Tygla spekulationsekonomin.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.8 Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4 Mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.1 Regelverk kring mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Dödsstraff och tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.3 Mänskliga rättigheter i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.4 Kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.5 Handel med människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.6 Situationen för minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.7 Hbt-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.8 Rättssäkerhet i kampen mot terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.9 Enskilda fall och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.10 för mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.12 Skyldigheten att skydda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.13 Barn i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5 FN och folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.1 Nya hot och en modern säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.2 Kvinnor i konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.3 EU:s krishantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7 En offensiv nedrustningspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.1 Massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.2 Konventionella vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.3 Klustervapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.4 Krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.5 Socialdemokraternas tolvpunktsprogram för nedrustning: En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.1 Det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.2 Samarbete i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.4 Närområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.5 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.6 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.1 Grunden för EU-samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.2 EU:s grannskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.3 Öster om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.4 Söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.5 Ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.6 Ett föredöme för det internationella samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.7 En bättre värld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.8 säte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.1 Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.3 Utvecklingssamarbete och partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.4 Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.6 Ett jämställt samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.8 Säkerhet och konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.9 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.10 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.1 Demokrati och mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.2 och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.5 Dialogfrämjande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.1 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.2 Miljöfrågorna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.3 Relationer med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.1 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.2 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.5 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14 representation i världen.2 1 Yrkande 20 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 88 hänvisat till KU. En rättvis värld är möjlig. Det är alla människors frigörelse, utveckling och rätt till arbete som vår internationella politik syftar till. Vi vill utrota fattigdomen, skapa en säkrare värld och stärka demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. Globaliseringen fortsätter att öppna världen för och att öppna för världen. Det är en i grunden mycket positiv utveckling. Den snabba tekniska utvecklingen och tillgången på information, de globala marknaderna och handeln, rörligheten på arbetsmarknaden och det ökande resandet utvecklingen har gjort oss alltmer till globala medborgare. Kopplingarna är tydliga mellan utvecklingen i världen och våra jobb, vår miljö, vår mat, vår säkerhet och vår hälsa här i . Vi socialdemokrater har alltid varit en del av en internationell rörelse med ett engagemang för människor i andra länder och den värld vi har gemensamt. Fattigdom, miljöförstöring, förtryck och orättvisor har upprört socialdemokrater . delas känslan av globalt gemensamt ansvar av så många fler, och över detta gläds vi. Det är en styrka när så många av våra utmaningar delas globalt. Klyftorna ökar mellan fattiga och rika människor inom våra länder, och mellan fattiga och rika länder. Finanskrisen är ett mycket tydligt exempel på hur de globala klyftorna påverkar oss i vardagen, våra jobb, vår välfärd och vår ekonomi, var vi än bor i världen. Allra hårdast drabbas de fattigaste. Stigande arbetslöshet rycker tusentals från välfärd och utveckling. Det leder till ökade sociala spänningar i alla länder. En kraftigt varierande tillgång och prisutveckling på livsmedel har drabbat de fattiga jordbruksproducerande länderna hårt. Över en miljard människor går hungriga och bara ökade antalet kroniskt undernärda människor med 100 miljoner. Både opålitligheten hos finansmarknaderna och klimatkrisen kräver att globala politiskt hållbara lösningar med bindande regler kommer till stånd. Vi måste alla, demokratiskt, hjälpas åt att vrida utvecklingen i en hållbar riktning ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Vi ser de klassiska politiska motsättningarna på den globala arenan. kan utnyttja den gränslösa världen. Fria fackföreningar och fackliga rättigheter är viktiga i kampen för global rättvisa. Vi socialdemokrater har ett särskilt ansvar för att stödja det internationella fackliga arbete och för att i alla sammanhang stå upp för människors fri- och rättigheter på en alltmer globaliserad arbetsmarknad. De mänskliga rättigheterna utgör en okränkbar helhet. Vi anser att de medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får inte inskränkas. Respekten för de mänskliga rättigheterna är ett uttryck för socialdemokratins grundläggande värderingar och en förutsättning för demokrati. Därför är det självklart för oss att kritisera regimer som kränker de mänskliga rättigheterna, som vi ska leva upp till våra egna nationella åtaganden. I har vi sett en fantastisk utveckling . Genom att dörren hölls öppen för nya medlemmar till Europeiska unionen har flera tidigare kommunistdiktaturer reformerats och demokratiserats. Framväxten av EU-samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. EU måste fortsätta att utvecklas inom de områden där EU bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem. Vi vill att EU ska vara en union för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Ett väl fungerande EU bidrar till ett starkt och tryggt . Klimat- och miljöarbetet inom EU är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Vi vill också stärka EU som global aktör för utveckling, rättvisare handel och försvarare av demokratin. EU:s arbetsformer måste bli öppnare och effektivare. EU måste fortsätta att utveckla en politik som genomsyras av folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Samarbetet med FN måste stärkas. EU:s stöd till FN:s nya råd för mänskliga rättigheter måste vara samstämt och tydligt. I pågår omvandlingen från kommunism, men vi ser oroande tecken på att mänskliga rättigheter och pressfrihet kränks. måste klara att skapa ett förtroendefullt samarbete med som vi ska kritisera det vi anser är fel i rysk politik. har under president tappat enormt i stöd från världens befolkning. Vi förväntar oss att under presidentperiod nu vänder tillbaka till en politik där mänskliga rättigheter respekteras. Att Guantanamofängelset stängs är ett hoppfullt exempel. I har det skett en remarkabel minskning av antalet fattiga. Det medför mer av ekonomisk utveckling och politisk makt för en positiv utveckling som fläckas av diktaturer som och . Efter årtionden av högerdiktaturer har demokratin fått fäste i . Vi ser hoppfullt på utvecklingen med ökande regionalt samarbete, investeringar i välfärdssystem och successivt minskande korruption och maktmissbruk. I finns en stark tillväxt och demokratiska framgångar men också stora hinder arbetslöshet och fattigdom, etniska konflikter, hiv/aids och andra sjukdomar. Vi vill se en global handelspolitik som ger möjligheter till afrikansk tillväxt inom den egna jordbruks- och energisektorn. Vårt politiska program för bygger på uthålliga relationer och långvarigt partnerskap. Vi socialdemokrater vill att globaliseringens fördelar ska komma alla till del. Det kräver att människan sätts före marknaden. Fred, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och ekonomisk utveckling är grundläggande, liksom att vi lyckas demokratisera globaliseringen och globalisera demokratin. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Större ansträngningar måste satsas på att öka antalet demokratiska stater i världen. Ett lands inflytande på global nivå måste vara beroende av ett eget demokratiskt styrelseskick. Vi socialdemokrater tror inte på ödet. Det är vår övertygelse att världen formas av de människor som befolkar den. Kan människor förstöra och förtrycka, så kan människor i samverkan skapa en bättre värld. För oss socialdemokrater är människan målet hennes utveckling och frihet, hennes vilja att växa, hennes ansvarskänsla för kommande generationer, hennes solidaritet med andra. Det är alla människors frigörelse politiken syftar till. Därför vill socialdemokrater bekämpa ekonomiska och sociala klyftor, vidga solidariteten och bidra till en värld där fattigdom och maktlöshet hör till det förgångna. Bistånd kan, rätt använt, vara en katalysator för ökad utbildning, jämlikhet och framtidstro men också ett sätt att bekämpa korrumperade odemokratiska styrelseskick. Tillsammans med insatser på andra områden skapar bistånd förutsättningar för utveckling. Vi socialdemokrater vill att det svenska utvecklingssamarbetet ska präglas av hög ambition och hög kvalitet och ge resultat. Vi vill att ska ge minst en procent av bruttonationalinkomsten i bistånd. Kopplingen mellan säkerhet och utveckling på både kort och lång sikt är odiskutabel. Men i en värld som upprustar alltmer, där långt mer än satsas på försvarsutgifter att jämföra med biståndet som ligger på , är det knappast fattigdomsbekämpningen som behöver mindre resurser. Vi socialdemokrater accepterar inte att biståndet urholkas genom att militära kostnader får räknas som bistånd. Utvecklingen i världen är positiv på flera områden men återstår många stora utmaningar för att utrota fattigdom, kämpa mot klyftor, förtryck och orättvisor och kunna ta tillvara människors kraft och vilja till utveckling. Inte minst ser vi som prioriterat i detta arbete. Vår socialdemokratiska solidaritetspolitik ska utvecklas för att bättre kunna möta en ny tids krav och behov. För en modern solidaritets- och utvecklingspolitik med fattigdomsbekämpning i centrum satsar vi på konfliktförebyggande insatser, kvalitetsarbete och klimatsatsningar. Grundläggande är också frågor som kvinnors rättigheter och möjligheter att påverka sina egna liv och det samhälle de lever i, liksom fackliga rättigheter, kamp mot korruption samt fungerande samhälleliga institutioner. Vi vill utveckla den socialdemokratiska solidaritetspolitiken så att den förmår vara såväl katalysator för ekonomisk utveckling som pådrivande vad gäller rättigheter och demokratisering. Värdegrunden för oss socialdemokrater på vilken vi grundar vår politik är solidariteten med världens utsatta, förtryckta, fattiga och exploaterade människor. Orättvisorna tar sig många uttryck. Var sjätte människa går och lägger sig hungrig. 1,4 miljarder människor lever under den absoluta fattigdomsgränsen på en dryg dollar per dag. Majoriteten av dessa är kvinnor. Utvecklingen i fattiga länder är inte heller entydig. Framsteg och misär lever sida vid sida. Fattigdomen finns dessutom överallt och präglar även vardagen i rikare länder. En värld med över 200 miljoner barnarbetare är inte mänsklig. När arbetare blir inlåsta på fabriker i så kallade ekonomiska frizoner tillämpas inte alla människors lika värde. En invånare i den industrialiserade världen väntas leva längre än den som bor i något av världens minst utvecklade samhällen. Över 100 miljoner barn går inte i skolan. För oss socialdemokrater är detta en ohållbar, oacceptabel och ovärdig situation. Situationen i världen har dock förändrats radikalt mest till det bättre. Fler människor än lever i demokratier. Mänsklighetens samlade välstånd växer, produktionen hushållar allt bättre med naturens resurser och fler reser sig ur förtryck, svält, sjukdom och analfabetism än . kan fattigdomen göras till historia. Det är möjligt att på en generation utrota fattigdomen, om den politiska viljan finns. Trots detta präglas världen av ökande orättvisor inom och mellan länder. Parallellt med snabb tillväxt ser vi i världen ökande sociala och ekonomiska klyftor och allt värre klimat- och miljöhot. Matpriserna har ökat och världens fattiga drabbas hårt. Det blir allt viktigare att biståndet fokuserar på att förbättra situationen för de fattigaste. En ekonomiskt sett alltmer globaliserad värld kräver att också den internationella solidariteten globaliseras. råder en djup obalans. De senaste årens djupa ekonomiska kris har förvärrat situationen för världens fattiga. ökar hungern igen i världen. Livsmedelskrisen, klimatkrisen och finanskrisen är globala skeenden som drabbar de redan utsatta hårdast. har beräknat att antalet fattiga i världen ökade med nästan 200 miljoner människor , beroende på högre livsmedelspriser. Ytterligare beräkningar visar att krisen skapade 100miljoner fler fattiga. Världshandelns minskning, minskade remitteringar, utländska investeringar listan över minskade ekonomiska flöden är lång. Redan tidigare fanns ett gap mellan utlovat bistånd och vad givarländerna verkligen uppfyllde. I finanskrisens spår minskar biståndet. 2.2Politik för hållbar global utveckling införde vi socialdemokrater och en enig svensk riksdag politiken för global utveckling (PGU). Det var ett viktigt steg för utvecklingspolitiken och rönte stor uppskattning både i och internationellt. I den sammanhållna politiken för global utveckling ska alla politikområden sträva mot samma mål en hållbar global utveckling. Vi vill utveckla den svenska politiken för global utveckling genom att skapa en samordningsfunktion i som ska svara för att regeringens agerande samfällt strävar mot målet om hållbar global utveckling. För att bättre motsvara en biståndsministers uppgifter bör titeln biståndsminister ändras till minister för internationellt utvecklingssamarbete. När det gäller politiken för global utveckling och utvecklingssamarbetet har varit en föregångare och det gäller nu för den borgerliga regeringen att genom en aktiv politik se till att fortsätter vara ett föregångsland genom implementeringen av PGU. Det vore ett verkligt viktigt bidrag till en hållbar global utveckling. I många stycken medför dock regeringens politik en oroande perspektivförskjutning där solidaritet och det lokala ägarskapet som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för ökat fokus på det svenska egenintresset och en övertro på marknadslösningar. Fattigdomsbekämpningen ska stå i centrum för svenskt utvecklingssamarbete. Enligt går av världens biståndsmedel till fattigdomsbekämpning och bekämpning av hunger och sjukdomar i fattiga länder. Detta är inte acceptabelt. Vi vill få till stånd en mer koncentrerad satsning på fattigdomsbekämpning. Det vidtas redan många angelägna åtgärder med våra biståndsmedel, men fokus på fattigdomsbekämpning är centralt för att vi ska kunna gå vidare mot en rättvisare värld. Den ökade koncentrationen på fattigdomsbekämpning i det bilaterala utvecklingssamarbetet måste också kompletteras med styrning av det multilaterala biståndet till de internationella organisationer som mest effektivt bidrar till detta mål. Av världens samlade bistånd går bara en liten del till självhjälp och mikrolån. Människor har idéer och drivkraft till att förändra och förbättra sin situation, men alltför ofta saknas de små ekonomiska resurserna för den inledande investeringen. Något av det bästa vi kan göra är att förse människor med redskap så att de själva kan förbättra sin situation.