ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K366 · 2010-10-21 00:00:00 — möjligheter att granska kungahuset tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare utöka insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel. övergripande mål är att bidra till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten genom en oberoende granskning av all statlig verksamhet. lyder alla statliga myndigheter och verksamheter inklusive kungahuset under , men insynen är mer begränsad här. I budgetpropositionen aviserades glädjande nog att insyn i den privata delen av apanaget på drygt 40miljoner (hovstaten) skulle bli bättre. har insyn i den del av apanaget som går till underhåll av slotten m.m. på drygt 40miljoner kronor (slottsstaten). Givetvis bör användningen av alla skattepengar redovisas öppet, och denna redovisning bör kontrolleras så att vi kan vara säkra på att pengarna går till rätt ändamål och inte missbrukas. Detta gäller även pengarna till kungahuset. Det räcker inte att redovisningen är öppen. Det måste också vara möjligt att följa upp de fall där redovisningen är undermålig och än värre de fall där våra gemensamma skattemedel används felaktigt. Kungafamiljen har en förmögenhet på . Ändå går drygt hälften av apanaget (den privata delen) rakt ner i ett svart hål. Den kan användas till rent privata utgifter som festande och snabba bilar eller gå rakt in i familjens samlade förmögenhet. Och detta trots att det uttryckligen står i reglementet för apanagets användning att det inte ska användas för privata ändamål. Men det finns ingen instans som har rätt att ifrågasätta hur pengarna används trots att det finns regler för vad apanaget får gå till. Det är därför ett första viktigt steg att får insyn även i denna del av apanaget. Skattebetalarna har rätt att få veta vad deras skattepengar används till. Det är nu hög tid att utöka insynsmöjligheter. Det som har införts (krav på redovisning av antal resdagar, antalet gäster vid representation, kostnader och de organisatoriska enheterna inom hovstaten och dess andel av de totala kostnaderna) är bra men inte på långt när tillräckligt för en fullgod redovisning.
mot · GY02K367 · 2010-10-21 00:00:00 — Grundlagsskydd för våra gemensamma tillgångar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundlagsskydd för våra gemensamma tillgångar. Regeringen är i full färd med att sälja ut våra statliga bolag, det ena efter det andra. Tyvärr går det inte att förhindra denna utförsäljning. En majoritet i och regeringen vill nämligen genomföra den, trots att oppositionen protesterar och en majoritet av svenska folket är emot denna utveckling. Det enda sättet att garantera våra gemensamma tillgångar är därför att grundlagsskydda dem! När det gäller andra viktiga värden i samhället har vi valt att skydda dem i grundlagen, vilket gör att de inte kan rivas upp utan mellanliggande val. Ett parti kan därmed inte avskaffa yttrandefriheten eller ta bort den allmänna rösträtten utan att folket däremellan får tycka till i ett allmänt val. När det gäller våra gemensamma tillgångar finns dock inget skydd. Detta är mycket allvarligt eftersom det handlar om svenska folkets samlade tillgångar. Allt vi äger tillsammans utgör, tillsammans med skatteintäkterna, grunden för välfärden. Vad som gör saken än mer allvarlig är att vi vid en utförsäljning förlorar kontrollen inom en rad viktiga områden. har till exempel bidragit starkt till sänkta bolåneräntor, något som marknaden inte klarat av. Genom att sälja ut avhänder vi oss denna möjlighet och riskerar att se ytterligare höjda räntor, vilket slår hårt mot alla svenskar som tagit bolån. Vi förlorar också möjligheten att värna arbetstillfällena inom de statliga bolagen och har ingen möjlighet att förhindra utflyttning av verksamheten till andra länder. Då försvinner också både vinster och skatteintäkter från . När det gäller Sonera står även kopparnätet på spel, och därmed riskeras integritetsskyddet vid telefoni och datakommunikation. Vill vi köpa tillbaka de utsålda tillgångarna finns det ingen garanti för att detta är möjligt. Notan lär i vilket fall som helst bli skyhög. Regeringen genomför nu en total utförsäljning och ger fritt spelrum för marknaden, som inte behöver ta hänsyn till några allmänna intressen. Dessutom är utförsäljningen gigantisk och omfattar . Denna förändring genomförs utan att någon konsekvensanalys genomförts. Våra gemensamma tillgångar bör bli föremål för grundlagsskydd. Utformningen borde förslagsvis bli att mindre förändringar är möjliga men att ingen regering kan sälja ut hela innehavet och den statliga kontrollen över bolagen utan mellanliggande val. Det är av yttersta vikt att vi inte till kommande generationer lämnar över ett land där avgörande samhällsfunktioner helt har hamnat i marknadens händer.
mot · GY02K368 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagrummet i grundlagen som förbjuder diskriminering på grund av trosuppfattning bör ses över så att även sekulära livsåskådningar innefattas, exempelvis veganism. Ansvaret för skolmåltider ligger på kommunerna, med ett viktigt undantag. Eftersom det står i grundlagen att diskriminering på grund av trosuppfattning är förbjuden åläggs alla skolor att se till att alla muslimska elever som så önskar får ett näringsriktigt alternativ till fläskkött de dagar denna rätt står på menyn. Men en religiös livsåskådning bör inte vara överordnad en sekulär livsåskådning. Tron att det är fel att döda och äta upp djur när alternativ finns, som motiverar många vegetarianer och veganer, är på intet sätt en mindre stark och okränkbar tro än tron på . Tiotusentals barn och ungdomar är veganer. De blir fler . Huvuddelen av dem väljer sin livsstil av ideologiska skäl, för att de tycker att det är fel att människan utnyttjar och dödar djur trots att näringsriktiga alternativ finns. behandlas dessa barn och ungdomar olika beroende på vilken kommun de bor i och vilken skola de går i. På vissa skolor påstår skolledningen att vegankost aldrig kan bli ett fullgott näringsriktigt alternativ och vägrar med den motiveringen att servera vegankost till de elever som efterfrågar den som om dessa elever mår bättre av att inte få någon mat alls. På andra skolor serveras bara sallad för veganer. Detta är oacceptabelt. Förutom att många barn och ungdomar riskerar både sin hälsa och sina skolresultat för att de inte får skolmat innebär det här en uppenbar diskriminering och kränkning på grund av livsåskådning.
mot · GY02K370 · 2010-10-26 00:00:00 — EU-flaggan på statliga offentliga byggnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användandet av EU-flaggan vid statliga offentliga byggnader. Under de som gått sedan inträde i Europeiska unionen har vi mognat som medlemsland. Undersökningar visar att fler svenskar upplever EU-medlemskapet som positivt och ser reella fördelar med att samarbeta på en europeisk nivå. är det dock få personer som känner någon starkare identifikation och samhörighet med unionen. En flagga utgör en stark symbol för identifikation och samhörighet. En flagga kan användas för att göra en gemenskap mer levande. Det svaga intresse som många personer i hyser för Europafrågan och andra centrala europeiska frågor som rör vår kulturella identitet och politiska framtid behöver vändas. Vi riskerar annars att bli mindre delaktiga i EU och andra centrala frågor som påverkar oss alla. I detta arbete är symboler viktiga. En symbol kan skapa en känsla av gemenskap och tillhörighet. EU-flaggan behövs därför som symbol för att på ett konkret och visuellt sätt väcka känslor av samhörighet och gemenskap med vårt europeiska ursprung, vår europeiska historia och vår gemensamma europeiska framtid. Av den orsaken bör EU-flaggan jämte den svenska användas i offentliga sammanhang, exempelvis vid statliga organisationer, myndigheter och bolag. Ett ökat användande av EU-flaggan inom det statliga området skulle även uppmuntra kommuner och landsting i hela till ett ökat användande.
mot · GY02K371 · 2010-10-26 00:00:00 — Placering efter parti i plenisalen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att stolarna i kammare ska fördelas efter partitillhörighet. Av tradition är ledamöterna av riksdag placerade efter i första hand valkretsarnas indelning samt i andra hand efter antalet tjänsteår i . Placeringsordningen kan tyckas föråldrad och motverkar en livlig och aktiv debatt. har flera förtjänstfulla insatser gjorts för att modernisera sittningen i . Debattklimatet har påverkats positivt av de två halvmåneformade raderna närmast talarstolarna, vilket också gäller den fria placeringen i kammaren under debatter. Utifrån dessa erfarenheter är det lämpligt att ytterligare utveckla riksdagsledamöternas placering i plenisalen. I de flesta länder är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet och inte efter valkrets. I de är parlamentsledamöterna i underhusen placerade efter partitillhörighet. är flera av dessa parlament välkända för sina livliga och engagerande debatter. Eftersom antalet ledamöter är oförändrat krävs ingen ombyggnation för att genomföra förändringen, varför kostnaderna är obefintliga. Omplaceringen torde därför kunna genomföras skyndsamt.
mot · GY02K372 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av politiska beslut i syfte att värna medborgarnas integritet. Banker som vill utbyta mellan sig vad deras respektive övervakningskameror fångat på bild. Poliser som vill lösa fler brott med bland annat nya genetiska metoder där resultatet också lagras för framtiden. Ökad kontroll via kameror och personliga kontroller vid inpassering i byggnader och vid resor. Allt detta och mycket mer är exempel på hur det motiveras till fler och fler inskränkningar i den personliga integriteten för det goda syftet att visa omsorg om vår säkerhet. Men detta kan också bli en stressfaktor och som någon myntat uttrycket en säkerhets. Det kan medföra att vi människor i samhället istället blir orimligt oroliga; för om all denna begränsning i det privata rummet nu är nödvändig måste det då inte också finnas stora och raskt ökande faror i vår omedelbara omgivning? Vad kan bli konsekvensen av överdrivet säkerhetstänkande som inkräktar på vår personliga frihet? Risken är att det rätta blir det godas fiende, för en opåkallat uppskrämd allmänhet är nämligen i sig en fara för det trygga samhället. Hur effektiva är egentligen alla dessa integritetskränkande åtgärder som skydd för vår säkerhet och som beslutas om i raskt takt på många olika områden? Ja, ingen vet eftersom få uppföljningsstudier finns. Men mycket lite pekar på att många av dessa upptrappade åtgärder för att öka säkerheten alls gör det. Vad som dock står utom allt tvivel är att de i nästan alla fall är uppenbart integritetsinskränkande, och sammantagna hämmar de än mer gravt vårt behov av frihet från att vara otillbörligt påpassade. För varje åtgärd som dokumenteras och registerförs ökar dessutom risken för att uppgifterna kan komma att användas fel och till och med hamna i orätta händer på grund av oaktsamhet eller korruption. På så sätt kan det rättmätigt hävdas att ingen risknyttoanalys gjorts på de många och olika integritetsbegränsande åtgärder som föreslås, vare sig enskilt eller tagna tillsammans. Vi föreslår därför att en översyn görs, med bevarande av den personliga integritetens värden för vår trygghet som fria människor i ett demokratiskt samhälle i fokus, över alla de enskilda och sammantagna förslag på integritetsinskränkande åtgärder som föreslagits med hänvisning till vår och rikets säkerhet. Vi vill att genom att bifalla vår motion ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · GY02K373 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i grundlagen så att den som fyller under det år som val hålls till riksdag, landsting och kommuner anses röstberättigad. Rösträtten är kopplad till myndighetsåldern. får alla som senast valdagen fyllt rösta. Det innebär också ett samband mellan rättigheter och skyldigheter. Tanken är att när man förvärvar nya rättigheter, förvärvar man nya skyldigheter. Det är bra. Rösträtt och valbarhet hör också samman, och därför är det samma åldersgräns för rösträtt och valbarhet. För att inneha politiska förtroendeuppdrag krävs att man är myndig. Jag anser dock att man bör göra ett undantag i lagen som innebär att de ungdomar som fyller som val hålls ska få rätt att rösta. Ungdomar födda har i regel samma möjligheter att ta del av undervisning om konstitution, om politiska ideologier och partiväsende. Någon åtskillnad kunskapsmässigt finns inte mellan de på året tidigt födda respektive sent födda. Anledningen till att jag vill göra detta undantag är att konsekvenserna för några få ungdomar, de som fyller år efter tredje söndagen det år det är valår, blir att de tvingas vänta till innan de får rösta. Det är problematiskt ur demokratisk synpunkt. har i sitt betänkande En reformerad grundlag, SOU 2008:125, skrivit om detta men kommit fram till att argumenten inte är tillräckligt tunga för att ändra lagen så att personer som fyller 18 det år som valet hålls ska få rösta. Jag vidhåller att grundlagen bör ändras på denna punkt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02K374 · 2010-10-27 00:00:00 — Tv-konsumenter som är anslutna till kabelnät tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en förstärkt valfrihet när det gäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud som alternativ till kollektivanslutning till kabelnät. Kabelnäten för distribution av tv-sändningar innebär genom avtal med fastighetsägare ofta ett faktiskt monopol i fastighet eller fastighetsbestånd för hyreslägenheter eller bostadsrätter. Visserligen har den enskilde konsumenten möjlighet att använda inomhusantenn eller antenn på balkong alternativt parabol inom balkongområde, men för många konsumenter är den valfriheten en chimär, dels på grund av husets läge i förhållande till satelliter, dels på grund av t.ex. det digitala marknätets otillräckliga sändarstyrka. Dessutom ingår ofta kabelnätsavgiften som obligatorium i hyra, varför konsumenten dels inte har möjlighet att se den faktiska kostnaden, dels inte har någon möjlighet att avstå kostnaden. Inte heller finns det stora möjligheter att välja kanaler inom kabelnäten; ofta är de paketerade. Valfriheten att välja tv-distributör, -operatör eller programtjänst är därmed starkt begränsad. har grundlagen starka skrivningar om informationsfriheten (2kap.1 § RF). Det finns alltså enligt min mening starka skäl för att utreda en förstärkt valfrihet när det gäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02K376 · 2010-10-27 00:00:00 — Meddelarskydd vid förundersökning och ingripanden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid förundersökning och vid ingripanden. I samband med ett antal uppmärksammade brottmål har det förekommit läckage från förundersökningar och vid polisingripanden. Rättssäkerheten hotas av detta missbruk av meddelarfriheten. Regeringen bör därför göra en översyn av meddelarfriheten och meddelarskyddet i sådana sammanhang.
mot · GY02K377 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stimulera debatten om värden. En diskussion om etik och människovärde är viktigt för att skapa ett människovänligt och demokratiskt samhälle. Ett gott samhälle bygger på att människor litar på varandra och på samhällets institutioner. Att känna tillit till och förtroende för sin omgivning är av avgörande betydelse för ett gott liv. De ekonomiska strukturerna fungerar inte utan tillit. När vi sluter ett avtal, gör en affärsuppgörelse, måste vi kunna lita på att vår motpart är beredd att uppfylla det som ställts i utsikt. Om utgångspunkten vore att bryta ett ingånget avtal fungerar inte affärslivet. De flesta strävar efter ett samhälle där förtroende och tillit finns med i alla mänskliga relationer: i familjen, i skolan, i arbetslivet, i vänkretsen, i kontakterna med de offentliga myndigheterna. Tillit uppstår inte av sig själv. Den grundas i värden. Sociala relationer bygger på ömsesidighet. Denna ömsesidighet fungerar inte utan att medborgare redan som barn fått inplanterat de goda värdena. Värdeöverföringen och träningen i att kontrollera sina impulser under de tidiga åren är helt centrala för att kunna leva ett bra liv i relation med andra människor. Varje dialog, varje diskussion blir till en meningslöshet, om det inte hos de diskuterande finns ett gemensamt etiskt minimum. En gemensam uppsättning värden och värderingar; ett fundament för dialogen. Och det är just de frågeställningarna, den analysen, som är den försummade i svensk allmänpolitisk debatt. Inget samhälle kan bestå utan ett grundläggande etiskt minimum. Men om ingen bryr sig om att utkristallisera och diskutera och förklara detta minimum är risken uppenbar att det faller i glömska och ersätts av en moralisk instabilitet. Familjen är givetvis viktigast när det gäller överförandet av värden. Skolan, kamrater, medier, artister, ungdomsledare och andra vuxna står för en stor del av påverkan. Lagstiftaren deltar också genom att lagstiftning är normerande, åtminstone i viss utsträckning. I politiken finns det behov av samtal och debatt kring de grundläggande mänskliga och demokratiska värdena. Politiska beslut som fattas av riksdag, landsting/regioner och kommuner skall vara grundade på ett godtagbart värdemönster. Politiska beslut måste bygga på en realistisk bild av människan. Till det politiska ledarskapet hör också möjligheten att starta en diskussion och att försöka leda den in på problemområden, områden där den självklara lösningen saknas. Regeringen och de politiska partierna är angelägna om att bidra till att debatt skapas kring olika frågor. Själva angreppssättet att stimulera debatt är inte främmande för svensk tradition även om det inte är vanligt. bör i syfte att bredda och entusiasmera den etiska diskussionen med sikte på samhällets fundament och därmed de mänskliga fri- och rättigheterna tillsätta en värdekommission. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02K378 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrad valkretsindelning i . har det pågått en diskussion om att förändra valkretsindelningen inom några län. har gjort två utredningar med representanter från de sju riksdagspartierna plus det regionala sjukvårdspartiet. Man har också hemställt hos den tidigare socialdemokratiska regeringen om att göra en översyn av valkretsindelningen med anledning av den nya regionen. Denna hemställan avslogs med motiveringen att man inte skulle hinna utreda frågan inför valet , men ej heller den andra utredningen och hemställan innan valet har det tagits ställning till, trots att partierna varit eniga. Valkretsarna är fem till antalet, där främst Norra (f.d. ) är en valkrets med stort geografiskt avstånd, och som ej heller stämmer överens med kommunalförbundens indelningar, som de andra fyra valkretsarna bättre gör om än med justeringar. Man har i de två utredningar som genomförts gjort alla beräkningar som behövs och statistiskt säkerställt att det är genomförbart med ändrad valkretsindelning. Det föreligger således inget hinder att genomföra denna förändring. har motion väckts i samma fråga där kravet varit att frågan om valkretsindelningen skulle vara utredd och klar till valet , och även väcktes en motion i ärendet. utredning lämnades till regeringen med flera genomgripande förslag på organisationsförändringar. I samband med utredningens uppföljning borde en översyn av valkretsindelningen i göras.
mot · GY02K383 · 2010-10-21 00:00:00 — Barns utsatthet i medier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge minderåriga ökat skydd mot medial exponering. Barn och ungdomar exponeras alltmer i olika medier. Det kan handla om allt från reality-serier som Ensam mamma söker till undersökande journalistik såsom Kalla fakta. Barn och ungdomar hjälper på bästa sändningstid sina mödrar att hitta en ny man eller berättar om svåra och högst personliga upplevelser. Ofta är det tveksamt om dessa barn och ungdomar själva kan anses mogna att avgöra vilka konsekvenser deras deltagande i programmen får. Barn och ungdomar riskerar därför att fara illa. Eftersom utveckling tyvärr inte verkar gå mot att mediebranschen tar eget ansvar för tillämpandet av pressetiska regler, behöver minderåriga ökat skydd mot medial exponering. Enligt pressetisk praxis bör medierna iaktta försiktighet vid publiceringar som gäller barn och unga. Denna praxis ställs allt för ofta åt sidan då medierna hävdar att publiceringarna har allmänintresse. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 16, får inget barn utsättas för godtyckliga eller olagliga ingripanden i sitt privat- och familjeliv, sitt hem eller sin korrespondens och inte heller för olagliga angrepp på heder och anseende. Barnet har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden eller angrepp. Men alltför ofta kommer barnets bästa i andra hand. Utgivarnas ansvar brister när man låter barn och ungdomar exponeras så att den personliga integriteten kränks. Minderåriga är särskilt värnlösa i dessa sammanhang eftersom de sällan själva har förmåga att bedöma konsekvenserna av sin medverkan. I mediernas etiska regler nämns inte att minderåriga ska ha rätt till ett starkare skydd än vuxna. Att medierna har stor frihet inom ramen för tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är av stor vikt, men med denna frihet följer ett stort ansvar att skydda enskilda barn och unga mot oförskyllt lidande genom publicitet. Den snabba medieutvecklingen visar att de nuvarande etiska reglerna för medierna är otidsenliga och måste ses över. Således behövs ett regelverk som ger ett tydligare skydd för barn och unga mot medial exponering.