ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So248 · 2010-10-21 00:00:00 — Åtgärder för att minska förekomsten av astma och allergi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samlad plan för att minska förekomsten av astma och allergi. Astma är en vanlig sjukdom i och även i många andra länder. En stark ökning har skett framför allt det senaste halvseklet. har av befolkning astma. Siffran gäller för både barn och vuxna. Orsaken till att förekomsten av astma ökat är fortfarande oklar. Man har risk att få astma i alla åldrar, dock är hälften av de drabbade barn . Hos vuxna är det vanligare att kvinnor drabbas än män. Astma kan vara allergisk eller icke-allergisk. Allergisk orsak till astman är helt dominerande hos barn och ungdomar. Hos vuxna utgör den allergiska astman dock bara av all astma. Var fjärde svensk har en eller flera former av överkänslighet. Antalet har stigit men verkar nu ha planat ut. Orsaken finns i vår livsstil men vetenskapen kan inte säga exakt vad. Astma och allergi är ett folkhälsoproblem. Även om det finns mediciner och goda resultat av ett liv i rörelse är det viktigt att finna åtgärder för att minska förekomsten av det som utlöser astma och allergi. Allergiframkallande substanser i vår omgivning och i vår föda måste ges tydligare fokus i forskning och utveckling. Den drabbades liv inskränks i olika omfattning beroende av graden och typen av astma eller vilken/vilka allergier det rör sig om. Vi anser att det behövs ett samlat grepp och en plan för att minska astma och allergi.
mot · GY02So249 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att effektivisera och kvalitetssäkra allmäntjänstgöringen i läkarutbildningen. Allmäntjänstgöring (AT) utgör grunden för allmän behörighet att utöva läkaryrket. AT ska leda fram till legitimation och rätten att påbörja specialiseringstjänstgöring. Syftet med AT är att komplettera grundutbildningen med praktiska erfarenheter som krävs för alla läkare oavsett yrkesinriktning. Ett stort problem är att de flesta måste vänta för att få . () gör en undersökning om AT-läkarnas situation och villkor. undersökning visar att väntetiden inför AT förlängts ytterligare. Tiden mellan läkarexamen och påbörjandet av AT uppmäts till och , vilket är en hel månad längre väntetid än föregående år. Om man över kunde eliminera väntetiden skulle man få ytterligare ca 650 läkare. av AT-läkarna har vikarierat före påbörjandet av AT, men av dessa har haft en personlig handledare . AT-läkaren arbetar en genomsnittlig arbetsvecka, och det är vanligt med jourtjänstgöring utan legitimerad kollega tillgänglig på arbetsplatsen. Den långa och osäkra väntetiden för att få innebär att man antas till en utbildning som det inte finns ett reglerat slut på. Ett sätt att lösa detta skulle kunna vara att skilja examen från legitimation och att den kliniska tjänstgöringen däremellan sker i form av en avlönad anställning som påbörjas direkt efter examen. Jag anser att det behövs en översyn av AT-systemet för att effektivisera och kvalitetssäkra utbildningen.
mot · GY02So250 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hörselinstruktörer. I dagens har av befolkningen i åldern nedsatt hörsel. Utgångspunkten måste därför vara att se till att samhället och dess funktioner också är tillgängligt för denna grupp som på grund av sitt handikapp är i behov av särskilt stöd, inte minst för att kunna klara av sina vardagliga åtaganden. Så kallade hörselinstruktörer har därför införts i olika delar av landet för att vara ett stöd för äldre människor med nedsatt hörsel. Att människor med nedsatt hörsel kan ta del av samhället och kommunicera på lika villkor som andra människor underlättas därmed av hörselinstruktörernas hjälp. Hörselinstruktörerna kan bland annat göra följande: 1) Hjälpa människor som redan har en hörapparat att använda den. 2) Hjälpa till med rengöring av öronisats. 3) Hjälpa till med byte av batteri, slang och sladd. 4) Hjälpa till med information, råd och stödi hörselfrågor. 5) Hjälpa till med och vara ett stöd i kontakter med hörselkliniken. Genom detta har också fler människor med nedsatt hörsel fått en bättre möjlighet att bo kvar i sina hem. () påpekade emellertid i en rapport att stödet till människor med nedsatt hörsel fortsatt måste bli bättre över hela , inte minst när det gäller rätten till en god vård och omsorg. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till en översyn över hur stödet till människor med nedsatt hörsel via hörselinstruktörer kan fungera bättre och på lika villkor över hela .
mot · GY02So251 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäkringsskydd för ambulanspersonal. Ambulanspersonal i omfattas av samma försäkringsskydd som övrig vårdpersonal. Detta innebär att de som yrkesgrupp ingår i försäkringen Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommun och landstingsanställda (TFA-KL). TFA-KL är en avtalsförsäkring som omfattar de människor som arbetar inom bland annat kommuner, landsting och regioner. I och med att ambulanspersonalens arbete är så pass extraordinärt jämfört med övrig vårdpersonal bör det finnas möjligheter till ett särskilt och utökat försäkringsskydd för ambulanspersonal. Det arbete som ambulanspersonalen utför kan inte heller underskattas. Vid en utryckning ansvarar personalen för att rädda människoliv, ibland under väldigt svåra omständigheter så väl ur medicinsk synpunkt som hur väder och väglag ter sig för framkomligheten när det oftast handlar om . Inte heller kan ambulanspersonalen neka till en utryckning enbart på grund av dåliga väderförhållanden eller långa arbetspass. Människor som drabbats av sjukdom eller olycksfall måste alltid kunna lita på att hjälpen kommer i form av ambulans. När ambulanser exempelvis är inblandade i trafikolyckor under utryckning, är det särskilt viktigt att det finns ett fullgott försäkringsskydd för ambulanspersonalen som ger en extra ekonomisk trygghet under arbetstid om olyckan skulle vara framme. En rikstäckande översyn av hur försäkringsskyddet för svensk ambulanspersonal kan utökas och förbättras vore därför önskvärt.
mot · GY02So254 · 2010-10-21 00:00:00 — Resurser till barn- och ungdomspsykiatrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser till barn- och ungdomspsykiatrin. Det moderna samhället av ställer höga och komplexa krav på ungdomar. Prestationsångest, stress och snedvridna utseendeideal skapar problem hos många tonåringar, och framförallt unga tjejer mår allt sämre. Det visar sig bland annat i att fler tjejer skadar sig själva på olika sätt de skär sig eller får ätstörningar. Det finns också många invandrarbarn som bär med sig trauman från upplevelser i sina tidigare hemländer, liksom det finns barn från andra länder som kämpar med kulturkrockar i . Det individualistiska idealet bland dagens unga gör att de flesta upplever att de måste bära alla sina problem själva. Det är angeläget att vi på ett tidigt stadium blir uppmärksamma på om barn och ungdomar mår dåligt och kan hjälpa dem att få relevant och snabb vård så att de inte vänder sin ångest mot sig själva. Därför måste skolans kuratorer och annan skolpersonal vara uppmärksamma och kunna agera när det behövs. Vi socialdemokrater har föreslagit att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning). Genom att man stärker skolhälsovården kan barnen få hjälp . Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan också ges förutsättningar för att hjälpa hela familjen.
mot · GY02So255 · 2010-10-18 00:00:00 — Statliga bidrag för personliga ombud tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga bidrag för personliga ombud. Personliga ombud arbetar med psykiskt funktionshindrade i syfte att ge dem en meningsfull tillvaro samt verka för att de aktivt kan ta del i samhället på egna villkor. Man vill åstadkomma ett intimt samarbete mellan olika samhälleliga institutioner och frivilligorganisationer för att kunna ge de psykiskt funktionshindrade bästa möjliga stöd. Därigenom vill man utnyttja samhällets resurser så effektivt som möjligt. Man arbetar i projektform och på andra sätt för att uppnå målen som man vill sprida kunskap om de psykiskt funktionshindrades situation. De projekt med personliga ombud som startades har varit föremål för en vetenskaplig utvärdering efter 18 resp. 36 månader. Dessa utvärderingar visade att personer som deltagit i verksamheten upplevt ökad livskvalitet, minskad psykiska och psykosomatiska symtom och därmed minskat sin konsumtion av såväl öppen som sluten psykiatrisk vård. har dessa klienter kontaktats för ytterligare uppföljning. Sexårsuppföljningen visar att personerna fortsätter en positiv utveckling och att vissa resultat blir tydliga först . Personliga ombud arbetar med personen som uppdragsgivare, och i den första fasen i ett samarbete är det mycket viktigt att skapa en bra relation med klienten. Den relationsskapande fasen kan ta för personer som har svårt med tillit till andra. Ombuden har en stödjande roll gentemot den funktionshindrande personen, och målsättningen är bl.a. att skapa förutsättningar för en god livskvalitet. Den huvudsakliga uppgiften är att tillsammans med klienten identifiera och formulera behov av vård, stöd och service och stödja klienten så att insatserna utgår från hans eller hennes önskemål och lagliga rättigheter. Ombuden kan göra egna insatser för klienten och även företräda klienten i myndighetskontakter när önskemål finns. Ett personligt ombud har en fristående roll gentemot myndigheter och arbetar inte med myndighetsutövning. Personliga ombud skall även bedriva uppsökande verksamhet för att nå behövande personer som har svårt att själva söka stöd. Arbetet är grannlaga, kräver tid och lyckas för det mesta. I de fall det lyckas kan det ge stora möjligheter till att hjälpa en person till bättre livskvalitet. Staten ger till länsstyrelserna resurser för att inrätta personliga ombud till personer med psykiskt funktionshinder. Statens bidrag till verksamheten med personliga ombud blev permanent 2001 och ett belopp fastställdes per beviljat ombud. Trots att behovet av uppräkning påtalats upprepade gånger och från flera olika håll är beloppet per beviljat ombud fortfarande oförändrat. Det innebär att den årliga uppräkningen av kostnaderna helt får bäras av kommuner och landsting. För att inte urholka verksamheten för personliga ombud är det angeläget att se över de statliga bidragen till personliga ombud. i (S)
mot · GY02So256 · 2010-10-18 00:00:00 — Assisterad befruktning för ensamstående tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamståendes rätt till assisterad befruktning. I är assisterad befruktning tillåten för lesbiska par , men inte för ensamstående som på detta sätt önskar skaffa barn. Ensamstående kan däremot godkännas som adoptivförälder. har länge varit i framkant när det gäller familjepolitiska frågor. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att man diskriminerar en hel grupp barnlängtande kvinnor på grund av deras civilstånd och tvingar dem att söka sig utomlands där lagstiftningen kommit ett steg längre som exempelvis , , , och . behöver en mer modern lagstiftning för insemination som inkluderar ensamstående. Då får även denna grupp ta del av den kunskap den svenska sjukvården har att erbjuda, och deras barn har rätt att få reda på donatorns identitet. Men framför allt sänder det en signal till barnen att det sätt de kommit till på är annorlunda men inte fel, ett budskap som de inte får från det svenska samhället. Det är hög tid att tar sitt ansvar även för ensamstående som vill skaffa barn och ger dem rätt till assisterad befruktning.
mot · GY02So257 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa FN:s konvention om barnets rättigheter som svensk lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa de lagändringar som krävs för att införliva Europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter.1 1 Yrkande 2 hänvisat till CU. FN:s konvention om barnets rättigheter antogs 1989. Det är nu ! skrev tidigt under , konvention om barnets rättigheter, men den tillämpas . Den är inte inskriven i rikes lag! har nästan alla länder ratificerat . Därmed har landet bundit sig folkrättsligt till att förverkliga . ratificerade 1990, som ett av de första länderna. ger en universell definition av vilka rättigheter som borde gälla för alla barn i hela världen. Definitionen ska gälla i alla samhällen, oavsett kultur, religion eller andra särdrag. Konventionen handlar om det enskilda barnets rättigheter. Varje människa under räknas som barn, om inte han eller hon blir myndig tidigare enligt den nationella lagstiftningen. har införts som svensk lag i och socialtjänstlagen. I många officiella dokument som t ex i statens och kommunernas budgetar talas om barnperspektivet. Men det krävs mer för att stärka barnens rättigheter. Alla som arbetar med barn och ungdomar måste stärka sin barnkompetens och kunskap om konventionen. När konventionen antogs av för två decennier sedan satte den igång ett arbete för att informera om vad innebär och för att förverkliga den på olika samhällsområden. Flera debattörer har hävdat att mål lättare skulle uppnås om den gjordes till svensk lag. Men lagstiftaren har i regel inte ansett att detta vara nödvändigt, eftersom man ansett att den svenska lagstiftningen i sig själv stöder barnperspektivet. Men ser vi allt fler rapporter om att svenska myndigheter utsätter barn för övergrepp av en typ som är brott mot . Ett tydligt exempel gäller flyktingbarn som själva inte kan tala för sin sak eftersom de inte behärskar det svenska språket och inte heller kan få hjälp av någon närstående vuxen person. Detta innebär att flyktingbarnen är än mer utsatta än svenska barn, även om vi också hos dem ser överträdelser av stadgar. Barnens rättsliga ställning måste stärkas. utarbetade Europeiska konventionen om utövande av barns rättigheter. Syftet var att stärka barnets ställning i familjerättsprocesser. har undertecknat men ej ratificerat konventionen. För att ett barn ska tillåtas delta i det rättsliga förfarandet i bör man överväga lagändringar.
mot · GY02So258 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vräkning av barn. Finanskrisen och den efterföljande konjunkturnedgången har gjort tusentals människor arbetslösa. I arbetslöshetens spår har många familjer hamnat i en utsatt ekonomisk situation. Enbart i har antalet mottagare av socialbidrag ökat . Detta är en olycklig utveckling. Men ett av de största problemen är hur det drabbar våra barn och vad samhället gör för att förhindra att barnen blir lidande när föräldrarna hamnar i en svår ekonomisk situation. antog regeringen en hemlöshetsstrategi. I den står det uttryckligen att inga barn ska vräkas. Trots att lagen är tydlig på denna punkt fortsätter vräkningarna av barn. berördes 655 barn av vräkning. Enligt ny statistik från har hitintills 588 barn berörts av vräkning och över 2 000 står under hot om avhysning. Detta betyder att lagen inte följs. Det uppmärksammade i en rapport . En av slutsatserna som kom fram till var att bristerna fanns i den lokala tillämpningen. De kunde konstatera att i de flesta fall agerar , när hyresskulderna hade blivit för stora och vräkningsprocessen hade gått för långt. Tidigare studier har visat att i kommunerna ofta har dålig kunskap om hur lagar och regler ska tolkas. Barn och deras familjer måste få den hjälp av samhället som de behöver. Vägledningen av kommuner är ett regeringsuppdrag som ingår i strategin för att minska avhysningar och se till att inga barn vräks. Regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att kommunernas socialtjänster får den hjälp och kunskap de behöver för att uppfylla lagstiftningens krav på att inga barn ska behöva drabbas av vräkning.
mot · GY02So260 · 2010-10-20 00:00:00 — Insemination för ensamstående kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insemination för ensamstående kvinnor i . De allra flesta ensamstående kvinnor som väljer att skaffa barn på egen hand har tänkt igenom frågan mycket noggrant innan de försöker bli gravida, och barnen är av den anledningen både planerade och mycket efterlängtade. Dessutom har ensamstående kvinnor blivit gravida och fått barn. åker ensamstående kvinnor i stor utsträckning till andra länder, och närmast , för att få sina drömmar om föräldraskap uppfyllda. Den traditionella kärnfamiljen med mamma, pappa och barn är inte längre den dominerande familjesituationen i . Begreppet familj har vidgats till att numera innefatta även homosexuella relationer och ensamstående hushåll. öppnade för lesbiska par att få tillgång till donatorsinsemination. I utredningen som föregick lagändringen nämndes dock ingenting om ensamståendes rätt till insemination. Inte heller i utredningen vid assisterad befruktning är frågan med. Ensamstående kvinnor har möjlighet att adoptera barn, men insemination vid svenska sjukhus är inte tillåtet för dessa kvinnor. Endast hetero- och homosexuella kvinnor som är sammanboende eller de som ingått äktenskap eller partnerskap har den rätten enligt svensk lagstiftning. Barnlösa ensamstående kvinnor i diskrimineras med anledning av detta. Att ge sina barn kärlek, omsorg och trygghet är förmågor som inte hänger ihop med kön, sexualitet eller samlevnadsform. Det är därför viktigt att se över möjligheterna för ensamstående kvinnor att få tillgång till insemination vid svenska sjukhus.
mot · GY02So261 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en europeisk vårdgaranti. Frågan om en europeisk patientrörlighet debatterades flitigt i Europaparlamentsvalet. Detta mot bakgrund av beslut att patienter som stöter på otillbörliga förseningar av utredning och behandling har rätt att vända sig till ett annat medlemsland och där få vård som sedan ersätts i hemlandet. Denna rättighet har utvecklats i efterföljande domar och uttolkats ifrån . Genom praxis har domstolen utformat vad som närmast kan liknas vid en europeisk vårdgaranti. Dessa patienträttigheter finns endast i form av svårtolkad domstolspraxis och inte i konkret lagstiftning. Därför anser undertecknade att det är av stor vikt att en renodlad europeisk vårdgaranti sjösätts. För oss är det enkelt. Alla ska ha rätt till den vård de behöver, oavsett i vilket land eller län de bor. Vid eventuell fördröjning, känd bristfällig vårdkvalitet eller vid sällsynta sjukdomar bör vi eftersträva ett utökat samarbete mellan medlemsländerna i EU. Det kostar inte mer att få den vård man ändå ska ha, men kortar sjukskrivningstider och mänskligt lidande. Vi menar sålunda att patientens rättigheter i stället ska handla om att ha rätt till den vård och vårdkvalitet man behöver, så att man snabbt blir frisk. Makten över vården ska i så stor utsträckning som möjligt ligga hos patienten själv, inte hos politikerna. Det får inte vara så att byråkrater ska tvinga människor stå kvar i kön bara för att den svenska sjukvården inte räcker till. Vi vill således utöka valfriheten i fråga om var den enskilde kan söka sin vård. Det är för oss obegripligt varför det skall vara svårare för landstingen att tillåta behandling utomlands än att tillåta den i grannlandstinget. I dagens globaliserade samhälle finns gränserna mest i kartböckerna och står inte längre för begränsningar i samma utsträckning som . Det innebär att patienter i eller i som på sedvanligt sätt har fått behovet av en operation eller behandling fastställt där hemma skall kunna få nödvändig vård utomlands om inte klarar av att erbjuda den inom rimlig tid. Framsteg har gjorts i frågan sedan alliansregeringen tillträde. måste vi fortsätta arbetet med att införa en europeisk vårdgaranti. Patientens rättigheter bör därför utvidgas till att även omfatta rätten att söka såväl akut som planerad vård inom valfritt EU-land i form av en europeisk vårdgaranti. Finn (M)
mot · GY02So262 · 2010-10-20 00:00:00 — Ökat behov av geriatriker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det ökade behovet av geriatriker. Svenskarna är ett åldrande folk. För var ny dag som går ökar den äldre andelen svenskar gentemot den yngre. Inom en inte allt för avlägsen framtid väntas en fjärdedel av alla svenskar tillhöra den grupp vi brukar kalla för äldre. I takt med att antalet äldre ökar så ökar också vårdbehovet och kravet på fler vårdplatser. Därför anser vi att vi måste fortsätta det positiva arbete som alliansregeringen genomfört för landets äldre. Det är vår mening att tillgången till geriatriker, specialiserade läkare med kunskap om åldrandets sjukdomar bör kunna utökas vilket i förlängningen minskar belastningen i den övriga vården, och då främst inom akutsjukvården. behöver därför fler utbildade geriatriker, många av dem vi har närmar sig pensionsålder. Uppskattningsvis finns det ca 500 yrkesverksamma geriatriker i . Enligt Kommuner och Landsting har nya geriatriker sitt inträde på arbetsmarknaden, som 1520 går i pension. Detta innebär ett mycket lågt nettotillskott i förhållande till det ökade antalet äldre. Att utöka antalet geriatriker synes vara det mest effektiva sättet att snabbt få till stånd rätt vård och behandling för landets äldre. Därför anser vi att vi bör fortsätta det goda arbetet som alliansarbetet påbörjat och därtill arbeta för att utbilda fler specialister i geriatrik. Finn (M)