ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K384 · 2010-10-26 00:00:00 — Meddelarskydd i privata företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka meddelarskyddet för privatanställda genom att utvidga efterforskningsförbudet så att det gäller även dessa. Alla anställda i kommuner och landsting omfattas av meddelarskydd och efterforskningsförbud. Det innebär att de har ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfrihet samt att de har rätt att ta kontakt med massmedier och berätta om brister och missförhållanden i verksamheten utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Arbetsgivare inom kommuner och landsting omfattas av ett efterforskningsförbud som hindrar arbetsgivaren att efterforska vem som lyft fram frågan. Det ger trygghet för dem som vill yttra sig och påverka i arbetslivet men stärker också demokratin i stort. beslutade att detta efterforskningsförbud även ska gälla anställda i de kommunala och landstingskommunala bolagen. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi försämras i praktiken de anställdas möjligheter att yttra sig kritisk mot verksamheten, eftersom de då inte längre omfattas av efterforskningsförbudet och således får ta risken att företaget tar reda på vem som läckt information. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader finns det alltså inget efterforskningsförbud, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. Att efterforskningsförbudet på detta sätt uteblir beroende på i vilken form det allmänna väljer att bedriva sina verksamheter är oacceptabelt. I och med regeringens nya lag om valfrihetssystem (LOV) blir detta problem än mer aktuellt. Vi kan utan alltför stor chanstagning förmoda att antalet privata utförare inom vården kommer att öka i och med denna lag. Därför är det än mer angeläget att införliva de privatanställda i det skydd efterforskningsförbudet ger, men som endast gäller offentliganställda. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet och det meddelarskydd som anställda tillförsäkras genom efterforskningsförbudet mot det allmänna även ska gälla på alla privata arbetsplatser. Privatanställda bör ha samma möjlighet att diskutera förhållandena på arbetsplatsen som offentligt anställda utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. En anställd som avslöjar oegentligheter inom företaget måste kunna känna sig säker på att inte straffas för sin frispråkighet och då behövs ett efterforskningsförbud. Privatanställdas yttrandefrihet har vid ett flertal tillfällen varit föremål för utredning, bland annat har det föreslagits att ett skydd för privatanställda mot ingripanden från arbetsgivaren ska införas i tryckfrihetsförordningen. Något beslut om detta har dock aldrig fattats. Det tycker vi är otillfredsställande.
mot · GY02K385 · 2010-10-19 00:00:00 — Ökade möjligheter till personval tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spärrgränserna för personval till kommun, landsting och riksdag. Ur demokratisynpunkt var den personvalsreform som genomfördes viktig. Väljarna gavs i och med personvalsinslaget större inflytande och initialt var intresset stort för detta nya instrument som den svenska väljarkåren givits tillgång till. Men vid val hade antalet kryssmarkerade inom vissa val minskat jämfört med tidigare. Det är ingen positiv signal och det kan rent av vara skadligt för den demokratiska processen att inte ånyo få upp intresset för personval. Kärnan i problematiken är sannolikt att de begränsningsregler för när personvalet får ett genomslag alltjämt är för snäva. Det finns dock fog för att inte omgående slopa den nedre spärrgränsen. Risken är alltför uppenbar att detta kunde sända ut fel signaler till tillfälliga lycksökare som inte har för avsikt att seriöst ta sig an ett förtroendeuppdrag. Däremot bör man på kunna ta bort gränsen helt när de politiska partierna samlat är redo för detta. Därför vill vi, som ett första steg, föreslå att den nuvarande 8-procents-spärrgränsen för riksdagsval och 5-procentsspärrgränsen för kommun och landstingsval sänks till en nivå om för samtliga val. Det skulle också ge ett enhetligt gränsvärde i väljarnas medvetande som gäller för såväl personer som partier. En sådan reform skulle innebära ett demokratiskt viktigt steg som återigen lyfter fram intresset för personval.
mot · GY02K386 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring i föräldraledighetslagen (1995:584). Vi föreslår att man som vald ordförande i en nämnd ska ha möjlighet att få behålla uppdraget även . Syftet med den föreslagna förändringen är att man ska kunna återgå till uppdraget då föräldraledigheten är över och inte som tvingas avsäga sig uppdraget som ordförande i en nämnd när man begär föräldraledighet.
mot · GY02K389 · 2010-10-26 00:00:00 — Möjligheten att avsätta kommunstyrelsens ordförande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 10 § kommunallagen. kan en partikoalition som förlorar majoriteten i kommunfullmäktige ändå behålla kontrollen över ordförandeposten i kommunstyrelsen. Eftersom kommunstyrelsens ordförande väljs för hela mandatperioden kan denne sitta kvar även om stödet inte längre finns i kommunfullmäktige. Om en koalitionspart exempelvis väljer att stödja oppositionen istället för den sittande ordföranden i kommunstyrelsen, kan kommunstyrelsens ordförande ändå sitta kvar vid makten. För att kunna undvika detta behövs en förändring i kommunallagen som gör det möjligt för en majoritet i kommunfullmäktige att under dessa omständigheter avsätta kommunstyrelsens ordförande. Kommunfullmäktige har möjligheten att lägga ned en av kommunens nämnder för att därigenom också avsätta nämndens ordförande. Eftersom kommunstyrelsen måste finnas enligt kommunallagen, finns inte denna möjlighet för kommunfullmäktige att avsätta kommunstyrelsens ordförande. Därför behöver § 10 kap 4 i kommunallagen ses över så att det under dessa speciella omständigheter blir möjligt för kommunfullmäktige att avsätta kommunstyrelsens ordförande.
mot · GY02K390 · 2010-10-26 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2011 under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av den statliga myndighetsförvaltningen. 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU. Effektivisering av den statliga myndighetsförvaltningen Vi i det rödgröna samarbetet vill prioritera jobbskapande investeringar och låta andra utgifter stå tillbaka tills är igenom den ekonomiska krisen. Vi vill genomföra besparingar inom och den statliga myndighetssektorn för att få ut så mycket som möjligt av varje investerad skattekrona. För att nå en effektivare statlig förvaltning föreslår vi att myndighetsstrukturen effektiviseras. De statliga myndigheterna har kompetent och välutbildad personal. Deras kvalifikationer och erfarenhet måste tas till vara bättre. Därutöver behöver också myndighetsstrukturen inom staten ses över och effektiviseras. Till exempel bör ett antal myndigheter slås samman. Det gäller polisens 21länsmyndigheter, () och (), () och , och , och samt och landsarkiven. Därutöver behöver vissa myndigheter inte finnas kvar som självständiga myndigheter deras uppdrag kan övertas av andra. stöd till trossamfunden (SST), för europapolitiska studier (Sieps), för arbetstagares uppfinningar och . Vi vill förbättra den ekonomiska styrningen av myndigheterna genom att låta utveckla styrmedel som ger bättre ekonomiska incitament för myndigheterna att välja billigare lokaler. Vi vill också öka den administrativa samordningen mellan myndigheterna. För att göra det lättare att jämföra olika myndigheters kostnader vill vi att det utvecklas administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen. Vi vill också att staten ska tillsätta en utredning som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara för statliga myndigheter. Slutligen är vi beredda att göra en indragning av anslagssparandet bland statliga myndigheter för att frigöra resurser till jobbskapande investeringar. Varje enskilt anslagssparande bör dock prövas noggrant. En del myndigheter bör helt undantas. vill vi dra in på anslagssparandet. Den borgerliga regeringen har steg för steg ökat resurserna till . Det är hög tid att effektivisera och dra ned anslagsnivån till den som gällde före ordförandeskap i EU. Vi vill minska anslaget med 2011.
mot · GY02K391 · 2010-10-25 00:00:00 — Lokal beslutanderätt över valkretsindelning vid kommunala val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokal beslutanderätt över valkretsindelning vid kommunala val. För kommunvalen gäller huvudregeln att varje kommun är en valkrets. Om kommunen skall delas in i flera valkretsar måste enligt vallagen (1997:157) 2kap. 6 § följande kriterier vara uppfyllda. Om en kommun har fler än 6000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera valkretsar. I övrigt kan sägas om kommunvalen att samma system för mandatfördelning används som i de övriga valen, dvs. den jämkade uddatalsmetoden. Dock används vid kommunvalen ingen småpartispärr eller utjämningsmandat. Kombinationen av flera valkretsar och bara fasta mandat leder ibland till märkliga effekter. Det har uppstått situationer där valkretsarnas indelning har lett till att partier med större röstetal än ett annat parti likafullt fått ett färre antal mandat i kommunfullmäktige. I inträffade detta vid kommunvalet när fick elva mandat och Moderata samlingspartiet tio. Detta trots att hade fler väljare än . I valet inträffade åter samma sak: fick ett mandat mindre än ett lokalt vänsterparti trots fler röster. I årets val upprepas detta ett lokalt missnöjesparti tilldelas ett mandat trots färre röster än partier utan mandat. Som motiv för att behålla flera valkretsar även i större kommuner har det anförts att uppdelningen i flera valkretsar har ett värde för väljarna det skulle finnas en naturlig närhet mellan väljaren och den valda. Detta stämmer sannolikt på flera orter, men långt ifrån överallt. I många kommuner upplevs valkretsindelningen som något högst oförklarligt både hos de valda och väljarna. I regel har partierna en enda lista, i de fall där flera listor finns har det i regel en annan bakgrund än den reglerade valkretsindelningen. Eftersom det skiljer mellan olika orter så vore det naturligt att göra valkretsindelningen frivillig. Där en sådan upplevs som relevant kan indelningen kvarstå, där det inte upplevs som relevant så kan kommunen avstå från valkretsindelningen. Därmed skulle odemokratiska effekter av det nuvarande systemet upphöra.
mot · GY02K392 · 2010-10-21 00:00:00 — Sänkning av koncessionsavgiften för den kommersiella radion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sänkning av koncessionsavgiften för den kommersiella radion. nås av befolkning av den kommersiella radion och beräkningar visar att cirka 2,6 miljoner personer lyssnar på den kommersiella radion . Det visar att det finns en stor potential inom branschen som utvecklingen av nya radiostationer möter på motstånd genom en särskild koncessionsavgift. Avgiften uppgår till av den totala omsättningen, vilket för branschen innebär för . tillsatte regeringen en utredning som skulle titta närmare på denna fråga. Utredningens centrala förslag var att ersätta det hittillsvarande systemet, byggt på automatisk förlängning av sändningstillstånd, med ett nytt system byggt på tidsbegränsade sändningstillstånd. Som en konsekvens av denna förändring föreslog utredningen en radikal sänkning av koncessionsavgifterna. Utredningens förslag skulle ha motsvarat en sänkning av koncessionsavgifterna med . Tyvärr medgav inte den statsfinansiella situationen att regeringen kunde följa förslaget i och med den nya radio- och tv-lagen. I budgetpropositionen blev det istället en avgiftssänkning om , vilket innebär . Detta är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt för att den kommersiella radion ska ges rimliga villkor att kunna utvecklas i konkurrens med andra kanaler. En sänkning av koncessionsavgifterna bör därför övervägas när ekonomiska förutsättningar föreligger.
mot · GY02K393 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att politisk tv-reklam ska erbjudas likvärdigt och på samma villkor till i val samtliga deltagande partier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som ansvarig utgivare för politisk tv-reklam ska vara av avsändaren, det politiska partiet, utsedd företrädare. I har endast TV4 rätt att sända politisk tv-reklam. Generellt sett har just tv-reklam ett enormt genomslag och påverkar konsumenten mer än något annat reklammedium. I och med tv-reklamens enorma möjligheter att påverka väljaren vilar ett stort ansvar på utförandet. Det är i ett demokratiskt val av yttersta vikt att möjligheten att sända tv-reklam säkerställs för alla partier och på lika villkor. Det är också av samma skäl nödvändigt att enskildas, till exempel tv-kanalers ansvariga utgivares, möjligheter att påverka innehållet i reklamen stark begränsas. I valet till 2009 nekades politisk tv-reklam av TV4. I valet var ca 25 000 röster från ett mandat i parlamentet. Det finns skäl att misstänka att TV4:s beslut påverkade valutgången. Det kan inte uteslutas att beslutet berövade SD ett mandat. I valrörelsen inför de allmänna valen stoppade TV4:s ansvarige utgivare reklamfilm från att sändas i originalversionen. De skäl som angavs var två: dels att filmen utgjorde hets mot folkgrupp, dels att filmen i sin dåvarande tappning stred mot demokratiparagrafen i radio- och tv-lagen. Filmen kunde av JK prövas mot lagstiftningen avseende hets mot folkgrupp då den visades i originalversion på flera nättidningar. Filmen friades av JK. Filmen kunde däremot inte prövas mot den så kallade demokratiparagrafen då den inte förevisades i originalversionen i svensk tv. Däremot förevisades den i sin ursprungliga version av både finska YLE och danska DR. Även danska TV2 visade filmen. Det finns starka skäl att anta att TV4:s beslut inte bara var felaktigt, utan att det också påverkade valutgången. Av de skäl som anges i motionen föreslås härmed att regeringen ser över lagstiftningen på området så att politisk tv-reklam inte tillåts påverka valutgången på ett otillbörligt sätt. Det är motionärernas bestämda uppfattning att politisk tv-reklam ska erbjudas likvärdigt och på samma villkor till i val samtliga deltagande partier. För att undvika otillbörlig påverkan på valresultatet föreslås även att som ansvarig utgivare, juridiskt ansvarig för politisk tv-reklam, ska vara av avsändaren, det politiska partiet, utsedd företrädare.
mot · GY02K394 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över hur villkoren för förtroendevalda kan förbättras. Att vara förtroendevald är förenat med en del risker. Oavsett om det är fackligt, politiskt eller av annan karaktär, upplevs det inte alltid positivt av arbetsgivare att de anställda innehar ett förtroendeuppdrag. Det finns ett antal exempel där personer blivit nekade ledighet för sina uppdrag, trots att det endast rört sig om ett par dagars ledighet för en kongress, eller . Det är inte rimligt, att människor avstår från ideella uppdrag, att vara fritidspolitiker eller fackligt engagerad, av rädsla för att förlora jobbet eller förlora möjligheter till avancemang på arbetsplatsen. I regler vid sjukskrivning eller vid permanent sjukersättning, eller för personer med a-kasseersättning, har det också varit mycket krångel för dem som behövt de sociala kontakterna, få känna sig nyttiga och behövda, men fått böta för det genom att få sin ersättning sänkt eller helt indragen. Det måste tydliggöras att det är helt avgörande för den svenska demokratin, att människor får engagera sig. Det är en stor tillgång med personer som har ett engagemang för olika frågor i samhället. Rätten till tjänstledighet för riksdagsuppdraget eller rätt till ledighet för kommunala uppdrag är ju lagstadgad; den senare i 4 kap. kommunallagen. Men för en del uppdrag är det inte alltid klart vad som gäller och det kan också se olika ut, beroende på praxis och också vad kollektivavtalen säger. Det behövs också en tydlighet i fråga om vad som gäller vid olika typer av offentliga ersättningar så att både handläggare och enskilda själva vet vad som gäller. Godtycklighet har tyvärr rått alltför mycket i dessa fall. Det gäller till exempel villkoren för ersättning för resor eller rätt till ledighet från förtroendeuppdrag för att exempelvis kunna vara föräldraledig. Jag anser att det måste ses över hur villkoren för förtroendevalda kan förbättras. Det har skett vissa förbättringar för förtroendevalda, exempelvis 2002. Jag anser dock att detta inte är tillräckligt. Ingen ska behöva avstå från förtroendeuppdrag för att det blir för mycket krångel eller att det leder till att personen drabbas av en försämrad ekonomi eller en försämrad situation på sin arbetsplats. Skyddet för den enskilde måste stärkas.
mot · GY02K395 · 2010-10-27 00:00:00 — Tydliggörande av myndigheters arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dela in myndigheter i olika kategorier och i övrigt arbeta för att tydliggöra deras arbete. I den kommunala världen finns det visserligen olika namn på förvaltningar och nämnder i de 290 kommunerna, men grundstrukturen är densamma eftersom kommunallagen ska följas. I landstingen fungerar det på ett liknande sätt. Det finns vissa variationer men även där ska lagen följas. De statliga myndigheterna däremot är för det första många och för det andra i många fall ganska osynliga och därmed okända för flertalet medborgare såväl som tjänstemän. Detta är ett problem då myndigheter ska stå i allas vår tjänst. Om jag inte ens vet vilken myndighet som gör vad och om det dessutom är svårt att ta reda på är risken stor att det blir en klyfta. Om myndigheterna vore indelade i kategorier, vore det enklare att ta kontakt och förstå strukturen på arbetet. , , , , och skulle kunna samlas ihop på exempelvis webbsidor och i presentationer av olika slag. Detta skulle också leda till ett mer effektivt nyttjande av resurser. Det offentliga måste bli mer offentligt!
mot · GY02K396 · 2010-10-21 00:00:00 — Initiativ till ett sameparlament tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till parlament. Den nuvarande ordningen, där är både parlament och myndighet, skapar en rad oklarheter. Det är framförallt svårt för allmänheten att veta om det är myndigheten eller parlamentet som avses när man i exempelvis medier pratar om . Vi menar att en bättre ordning vore om parlamentet och myndigheten skiljdes åt. Då skulle även de samiska frågorna, som inte behandlas av parlamentet, bli mer sedda. Exempelvis rovdjursfrågorna skulle på ett bättre sätt kunna hanteras av myndigheten. Detta gäller även Sameteatern som då borde flyttas över från till och . Vi anser att regeringen borde ta initiativ till att skapa en fristående samemyndighet och ett sameparlament.
mot · GY02K397 · 2010-10-21 00:00:00 — Granskning av apanaget till kungahuset tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till granskning av apanaget till kungahuset. Kronprinsessans bröllop har lett till omfattande publicitet av kungahuset i svenska medier. kan man läsa i tidningarna allt från hur många offentliga uppdrag kungahusets olika medlemmar har till uppgifter om deras kostnader för kläder, bilar, resor och fester. Den ökande publiciteten har lett till att allt fler ställer frågor om apanagets användning och hur mycket kungahuset verkligen kostar för skattebetalarna. beslutades om en utökad möjlighet att granska delar av kungahusets apanage. Beslutet innebär bland annat att som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten ska större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Vidare ska verksamhetsberättelsen bli utförligare när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till hovstaten. Förutom uppgifter om antalet anställda ska även antalet resdagar och antalet gäster vid olika slags representation redovisas, liksom uppgifter avseende . Information ska ges om de olika organisatoriska enheternas inom hovstaten andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten. Därvid ska samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena ska bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . I praktiken innebär det att av apanaget i granskningshänseende är jämställt med alla andra statliga utgifter. Således återstår av apanaget som det inte finns någon insyn i. Det finns en svårighet i att granska och därmed i princip offentliggöra alla detaljer kring hur den delen av apanaget används, då en del rör privata utgifter, t.ex. för medicin. Däremot finns det anledning att åter se över frågan om hur kostnadsfördelningen ser ut och om det inte går att hitta ytterligare delar av de återstående som skulle kunna redovisas och granskas precis som i vilken statlig verksamhet som helst.
mot · GY02K398 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående återinföra namnet på valkretsen läns östra. Vi äro musikanter alltifrån läns östra ... Nja, det känns inte hemkärt precis. Tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet samt tillit i vårt samhälle. För skaraborgarna har texten till den traditionella visan blivit något förvrängd när valkretsen och delar av det nya blev läns östra. Namnfrågan handlar också om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. Skaraborgspolitiker också formellt kunde kalla sig representanter för . Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från istället för från läns östra valkrets. i (C)