ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sf297 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny sjukförsäkringsreform som sätter den sjukes rättigheter och personliga förutsättningar att ta ett arbete i främsta rummet. trädde den nya sjukförsäkringen i kraft. gäller den så kallade rehabkedjan och att den sjukes rätt till sjukpenning prövas i tre steg. prövas den sjukskrivnes arbetsförmåga i förhållande till nuvarande arbetsuppgifter. Därefter skall möjligheterna till omplacering hos nuvarande arbetsgivare prövas. För arbetsgivaren gäller att denne skall undersöka möjligheterna att anpassa arbetsplats och arbetsuppgifter till den sjukskrivnes begränsade arbetsförmåga. Om det finns arbetsuppgifter som den sjuke kan utföra dras sjukpenningen in. I annat fall fortsätter sjukskrivningen till dag 180 då möjligheterna att ta ett arbete på hela den reguljära arbetsmarknaden prövas. Om då bedömer att det finns något som helst arbete någonstans i landet som den sjukskrivne kan tänkas klara blir sjukpenningen indragen. Det är inte svårt att se svagheterna i detta hårt kritiserade system som överhuvudtaget uppvisar direkt omänskliga drag när det gäller den grundläggande synen på och hanteringen av sjuka människor. Det är naturligtvis inte, bara som ett exempel, rimligt att ställa krav på att äldre personer, som drabbats av en svår sjukdom, med en lång yrkeskarriär och etablerade familjeförhållanden, skall förutsättas vara beredda att flytta vart som helst för att ta vilket jobb som helst. Av dem som berörs av indragen sjukpenning och som förlorat jobbet kommer relativt få att få sjukpenningen förlängd eller pension. De som hamnar utanför denna grupp blir hänvisade först till a-kassa och sedan till socialbidrag. Nyordningen leder också till en maktförskjutning till arbetsgivarens fördel, då denne mycket väl kan tänkas utnyttja systemet för att bli av med en anställd som av en eller annan orsak inte är önskvärd. Det innebär en försämring av anställningsskyddet. Till detta skall läggas att en allt svagare arbetsmarknad, där de jobb som finns att få blir allt färre, gör att systemet kommer att fungera dåligt och allt sämre. Hela reformen skall också ses i ljuset av den borgerliga regeringens strävan att sänka de så kallade reservationslönerna, det vill säga att trycka ner lägstalönerna på arbetsmarknaden. Någonstans i bakgrunden till denna sjukreform finns också en god tanke som helt förfelas, det vill säga att skapa incitament för alla inblandade parter att rehabilitera och så långt möjligt ge tidigare sjuka med en förändrad arbetsförmåga plats i arbetslivet. Men om det skall lyckas förutsätter det framför allt ett arbetsliv där inte kraven ställs allt högre och de anställda pressas allt hårdare, utan där det finns plats för personer som kan prestera till . 180-dagarsregeln skall tas bort. Sjukförsäkringen måste på nytt reformeras, så att den sjukes rättigheter och personliga förutsättningar att ta ett arbete ställs i främsta rummet och så att såväl anställnings- som försörjningstryggheten värnas.
mot · GY02Sf298 · 2010-10-19 00:00:00 — En sjukförsäkring värd namnet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att sjukförsäkringen görs om. Vi kan alla bli sjuka. Då ska vi vara säkra på att vi både får rehabilitering så att vi kan komma tillbaka till arbete och att vi har en ekonomisk trygghet det tar. Alla ska ha rätt till vård och rehabilitering för att kunna leva ett bättre liv och för att kunna arbeta efter egen förmåga. Därför behövs en trygg och modern sjukförsäkring. Det är en viktig del i en god välfärds- och arbetsmarknadspolitik. Det är beklagligt att den borgerliga regeringen drastiskt försämrat sjukförsäkringen och skapat ett system med administrativa gränser för hur länge man får vara sjuk. utförsäkrades 12 600 personer. hade endast 370 av dessa ett heltids- eller deltidsjobb (enligt SVT:s Aktuellt). Totalt arbetade omkring 1 800 av de 12 600 utförsäkrade som flyttades från till Arbetsförmedlingen. De flesta har arbete med stöd, som lönebidrag, visar en gemensam utvärdering från de båda myndigheterna. Utförsäkringen har lett till omänskliga situationer för många människor. Många av dessa fall har via massmedierna kommit till allmänhetens kännedom och har upprört många. Vi anser att ingen ska som bli försäkringslös bara för att en administrativ gräns passeras. Det är helt oacceptabelt. Vi menar att den borgerliga regeringens drastiska försämring av sjukförsäkringen inte är värdigt ett modernt och tryggt samhälle. Därför måste utförsäkringen stoppas. Vi anser också att den rigida prövningen av arbetsförmågan och mot hela den svenska arbetsmarknaden ska förändras och hanteras på ett mer mänskligt sätt. Vi vill skapa en trygg och modern sjukförsäkring. Stelbenta tidsgränser ska ersättas med individuella rehabiliteringsplaner, och det bör satsas mer på verklig rehabilitering. Vi anser att taket ska höjas och målet vara att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst under hela ersättningsperioden. Sjukförsäkringen ska ge verklig inkomsttrygghet. i (S)
mot · GY02Sf299 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Dagens arbetsskadeförsäkring har en rad brister. Långa handläggningstider, långa väntetider på rehabilitering, bristande samordning, svaga drivkrafter för arbetsgivarna och oklara totala kostnader leder till att den enskilde individen hamnar i kläm mellan olika parter. Vid sidan av att den skadade lever i ovisshet om huruvida arbetsskadeersättning kommer att betalas ut och i vilken utsträckning fördröjs viktiga rehabiliteringsinsatser. Situationen för en arbetsskadad kan leda till ett utanförskap där möjligheterna att påverka sin livssituation upplevs vara begränsade. har antalet godkända typer av arbetssjukdomar minskat kraftigt, från 4497 till 347 stycken. har emellertid ingen minskning skett vad gäller antalet arbetsolycksfall och färdolycksfall. Antalet arbetsolycksfall har legat relativt stadigt omkring 2500026000 och antalet färdolycksfall på omkring 3500 . Mot bakgrund av att försäkringen syftar till att uppmärksamma skadliga arbetsmiljöer och därmed bidra till att förebygga arbetsskador är det en oroande utveckling att det inte har skett någon förbättring vad gäller arbetsolycksfall under de senaste drygt tio åren. Arbetsgivarna är en central part vad gäller dels att förebygga och uppmärksamma skadliga arbetsmiljöer, dels att bidra till en snabb och lyckosam rehabilitering. De har ett långtgående ansvar för den anställdes arbetsmiljö vad gäller både förebyggande åtgärder och rehabilitering, vilket regleras i bl.a. arbetsmiljölagen. Tyvärr brister arbetsgivarna i många fall i sina skyldigheter. Till viss del kan det bero på avsaknaden av sanktionsmöjligheter, men det finns inte heller några tydliga drivkrafter för arbetsgivare att vidta arbetsmiljöförbättringar. För en enskild arbetsgivare kan det vara mindre kostsamt att ersätta den sjukskrivne med en vikarie framför att bidra till rehabilitering för den arbetsskadade. konstaterade i en granskning att det finns brister i hantering av arbetsskadeförsäkringen. Ineffektiva interna rutiner och system samt risk för att olika individer bedöms olika beroende på handläggande kontor är exempel på sådana brister. Med stöd av ovanstående föreslår vi att det görs en översyn av arbetsskadeförsäkringen.
mot · GY02Sf300 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en tydligare samverkan mellan de myndigheter som hanterar socialförsäkringssystemen. Det är angeläget att myndigheter i vårt land kan samverka för att stödja de mest utsatta grupperna för att förhindra att människor hamnar mellan stolarna. Även när ohälsotalen i statistiken minskar möts vi näst intill av människor som beskriver problem som tydligt indikerar att myndigheters sektorisering motverkar en helhetssyn på medborgarnas behov. Det finns därför ett övergripande behov av helhetssyn kring samhällets totala insatser gentemot medborgarna i allmänhet och de som behöver trygghetssystemen i synnerhet. Som ett exempel kan nämnas dagens stöd till vuxna med bland annat neuropsykiatriska funktionshinder. De regionala skillnaderna när det gäller tillgänglighet till utredningsmöjligheter och behandling samt möjligheter till skola och yrkesutbildning är stora. Det innebär att det kan vara avgörande var i landet du bor för om du ska få ett rimligt stöd eller inte. Obefintlig eller liten samverkan mellan myndigheter riskerar att skapa onödig belastning i socialförsäkringssystemet. En besparing hos den ena myndigheten kan leda till större kostnader för en annan myndighet. Frågan om hur man på bästa sätt kan samverka mellan myndigheter som hanterar socialförsäkringssystemen behöver därför styras upp.
mot · GY02Sf301 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldraförsäkringen. Andelen fäder som tagit ut föräldrapenning har stagnerat . av alla som var inskrivna som föräldralediga i 20072009 var pappor. Mannen tar ut av föräldradagarna, en ökning med knappt en procentenhet . Familjens ekonomi spelar naturligtvis en stor roll när fördelningen av föräldraledigheten beslutas. Dock visar undersökningar att fädernas andel av föräldraledigheten är relativt större i familjer där inkomsterna överstiger taket. Det visar att fäders uttag inte bara hänger samman med ekonomiska överväganden utan av vilken social struktur man lever i, samt viljan att vara tillsammans med sina barn. En höjning av taket i föräldraförsäkringen är framöver helt nödvändig. Dagens arbetsliv är inte jämställt. Kvinnor har lägre lön än män. Skillnaderna mellan könen kan till viss del förklaras med att kvinnor generellt tar ett större ansvar för hem och barn. Om arbetsmarknaden ska bli mer jämställd krävs att föräldrarna delar lika på ansvaret för hem och familj. Om ansvaret för barnen delades lika skulle sannolikt förutsättningarna för både jämställda löner och kvinnors karriärutveckling förbättras. I föräldraskapet är kvinnan norm och betraktas i samhällets ögon som förälder nr 1, vilket visat sig missgynna män vid t.ex. vårdnadstvister, men också i vardagen när det gäller vem skolan eller förskolan ringer när barnet blir sjukt eller har behov av en förälder i annat fall. För att bryta dessa mönster är föräldraledigheten en nyckelfråga. Föräldraförsäkringen har som mål att stödja båda föräldrarnas möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Trots dessa politiska mål är uttaget av föräldraledigheten mycket ojämnt fördelat mellan könen. Överlag är det svenska socialförsäkringssystemet knutet till individen. Orsaken till att just föräldraförsäkringen skiljer ut sig står antagligen att finna i attityder och olika syn på kvinnors och mäns betydelse i arbetslivet och i föräldraskapet. bör därför föräldraförsäkringen mer knytas till individen till den enskilda föräldern. Denna lösning skulle öka kvinnornas möjligheter att göra sig gällande i yrkeslivet och ge männen bättre möjligheter att bygga upp en stabil föräldrarelation till sina barn och bryta normbildningen kring att kvinnan är den bästa föräldern. Männen får ett tydligare mandat gentemot sina arbetsgivare när det gäller föräldraledighet och samhället får också acceptera att fäder är jämbördiga i förhållandet till sina barn. Men framförallt skulle barnen få rätt till båda sina föräldrar.
mot · GY02Sf302 · 2010-10-22 00:00:00 — Livränta vid diskriminering i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett förtydligande i socialförsäkringslagstiftningen kring rätten till livränta för dem som drabbats av diskriminering och annan kränkande särbehandling i arbetslivet. Diskriminering i arbetslivet drabbar alltför många människor. Många blir långvarigt sjukskrivna eller tappar helt möjligheten att fortsätta ett aktivt yrkesliv. Enligt 2 kap. 1 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring äger den försäkrade rätt till livränta på grund av arbetsskada om denne utsatts för skadlig inverkan i arbetet och övervägande skäl talar för ett samband mellan den skadliga inverkan och skadan. Även skador av psykisk eller psykosomatisk karaktär ersätts om inte undantagsbestämmelsen är tillämplig, t.ex. om skadan är en följd av bristande uppskattning, vantrivsel eller därmed jämförliga förhållanden. åberopar ofta undantagsbestämmelsen som skäl för avslag vid ansökan om livränta på grund av arbetsskada. Man menar att det kan vara fråga om en konflikt eller meningsmotsättningar på arbetsplatsen. Lagtexten tar inte upp hur situationen skall hanteras vid fall av kränkande särbehandling. Regeringsrätten har aldrig prövat frågan om gränserna för när det är fråga om en vanlig konflikt på en arbetsplats eller kränkande särbehandling det finns alltså inget prejudikat i frågan. Det borde tydligt framgå av 2 kap. 1 § LAF att om den försäkrade har utsatts för kränkande särbehandling skall inte undantagen vara tillämpliga. I lagtexten ska framgå att som arbetsskada anses sådan skada av psykisk eller psykosomatisk karaktär som är en följd av kränkande särbehandling, men undantagen kan naturligtvis fortfarande behållas. Därmed drar man en klar gräns mellan kränkande särbehandling som naturligtvis måste vara styrkt genom bevisregeln om övervägande skäl och en vanlig konflikt och meningsskiljaktighet. En sådan reglering skulle på ett helt annat sätt tvinga handläggarna på att värdera uppgifterna om kränkande särbehandling och ta ställning i frågan. DO eller annan myndighet borde kunna hantera frågor om kränkande särbehandling och ha möjlighet att förhandla med arbetsgivare och driva rättsprocesser, liknande BEO, som lyder under Skolinspektionen och kan göra motsvarande för elever i skolor. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02Sf303 · 2010-10-18 00:00:00 — Samhällslön till personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och införa en ny ekonomisk ersättning, samhällslön, till personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar. föds ca 1000 barn som har så omfattande funktionsnedsättningar att det inte är troligt att de någonsin kommer att arbeta på arbetsmarknaden. Det kan handla om personer med svåra medfödda eller tidigt förvärvade fysiska, psykiska eller intellektuella funktionsnedsättningar. För dessa personer riskerar allt prat om arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetsförmåga, återgång till arbete med mera att framstå som närmast kränkande. Den ersättning som dessa personer får är inte tillräcklig för att möjliggöra en rimlig levnadsstandard. Det är inte ovanligt att föräldrarna till unga med allvarliga funktionsnedsättningar måste skjuta till pengar för att hyran, maten och annat nödvändigt ska kunna betalas eller att personerna behöver få ekonomiskt bistånd i form av socialbidrag. Detta är inte acceptabelt. Det finns också en stor oro, både hos föräldrar och hos dem med allvarliga funktionsnedsättningar, p.g.a att nuvarande system inte garanterar en ekonomisk stabilitet. En permanent ersättning ger långsiktig trygghet. förtidspensioneras dessa personer och är dömda att bli framtidens fattigpensionärer eftersom de inte får inkomster från den ordinarie arbetsmarknaden. Det bör införas en ny ekonomisk ersättning, samhällslön till personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar. Ersättningen ska möjliggöra en rimlig levnadsstandard. Regeringen bör utreda hur en sådan ersättning kan utformas och finansieras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Sf304 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn för att snabbt korrigera de brister som finns i sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen ska ge ett gott ekonomiskt skydd vid sjukdom och nedsatt arbetsförmåga. Sjukförsäkringen ska vara en standardförsäkring som innebär att man inte behöver gå från hus och hem bara för att man mist arbetsförmågan genom sjukdom eller skada. Genom solidarisk finansiering bidrar sjukförsäkringen till ett gott ekonomiskt skydd för alla. Sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka i arbetslivet. ska arbetsförmågan prövas mot hela arbetsmarknaden. En åtgärd som innebär en allvarlig försämring av anställningstryggheten för sjukskrivna, och som ytterligare lägger allt ansvar för rehabiliteringsinsatser på den enskilde. Det slår hårt mot dem som har störst svårigheter att ta sig tillbaka till arbete. Regeringen börjar i fel ände med jakt på de långtidssjukas och förtidspensionerades villkor. Det är cyniskt att tro att arbetsförmågan hos sjuka och funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga tas bättre till vara genom försämrade trygghetsförsäkringar. Istället för att angripa orsakerna bakom sjukskrivningar, sätter regeringen ensidiga tidsgränser och sänker ersättningen för den som är sjuk. Den enskilde lämnas i sticket. Istället för regeringens systematiska jakt på långtidssjuka behövs stödjande insatser som bygger broar tillbaks i arbetslivet. Åtgärder som underlättar tidiga insatser och förhindrar att människor faller mellan stolarna. Den översyn som ska genomföras av sjukförsäkringen måste snabbt korrigera de brister som uppenbart finns för att komma tillrätta med de problem som vi nu ser i försäkringen och som drabbar den enskilde hårt. Detta för att senare kunna ta ställning till de mer övergripande frågeställningar som ryms inom socialförsäkringsutredningen.
mot · GY02Sf305 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska klyftorna bland barn. Klyftorna har ökat mellan barn i , mellan rikare och fattigare barnhushåll, mellan barn med sammanboende och barn med ensamstående föräldrar, mellan kommuner samt mellan storstädernas kommundelar. Även de relativa skillnaderna mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund har ökat. 33 000 välfärdsarbetare har försvunnit 20072009. fortsätter besparingarna på lärare, förskollärare, kuratorer, psykologer, barnskötare, fritidsledare osv. Regeringen skriver själv i sin egen finansplan att 15000 välfärdsarbetare försvinner , 2010. Alla barn har rätt att växa upp i trygghet, såväl ekonomisk som emotionell. Alla borde få möjlighet till en bra sommar med aktiviteter och möjlighet att resa bort. Den möjligheten har inte alla barn . Samhället måste därför kompensera de barn vars familjer, av ekonomiska eller andra skäl, inte räcker till. Därför behövs förskoleplatser och fritidshemsplatser till arbetslösas barn, det behövs läxläsningshjälp, det behövs ett rikt föreningsliv och det behövs stopp för oskäliga avgifter i skolan. Men barns bristande ekonomi hänger ofta samman med ofärd inom en rad andra områden, t.ex. hälsa, sociala relationer, boende, skola, säkerhet och trygghet. Barn i ekonomiskt utsatta familjer lever i ett utanförskap. De har inte råd att vara med i föreningar. De har inte cyklar och skridskor eller annan fritidsutrusning. De kan inte dela upplevelser med andra barn som t.ex. har råd att gå på bio eller att köpa ungdomstidningar och cd-skivor. Dessa barns språkinlärning och kunskapsinhämtning blir sämre eftersom de ofta saknar datorer och Internet i hemmet. Barn i ekonomiskt utsatta familjer kan mycket väl leva under kärleksfulla familjesituationer med ömsinta och värnande förhållanden till sina båda föräldrar och eventuella syskon. Ofta är de också omgärdade av starka sociala nätverk. Detta kan dock inte uppväga det utanförskap och den segregation som ekonomisk utsatthet leder till. Att på alla sätt arbeta för att utjämna klyftorna i samhället för våra barn måste vara ett högt prioriterat mål för det politiska arbetet. En handlingsplan borde utvecklas för att minska barnfattigdomen inom de fem områden som använder sig av.
mot · GY02Sf306 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagare. Det innebär risker att starta eget, men vi socialdemokrater anser att det är samhällets uppgift att ge dessa modiga företagare en trygghet om satsningen skulle misslyckas. Det är en del av den svenska modellen, som vi socialdemokrater framgångsrikt byggt upp. Vi vill göra det tryggare och enklare för den som vill röra sig mellan företagande och lönearbete. så är den kortaste karenstiden för egenföretagare . Vi anser att det borde vara möjligt för egenföretagare, precis som tidigare, att kunna välja mellan 1, 7, 14, 30, 60 eller i sjukförsäkringen. Egenavgiften får då anpassas efter vilken tidsintervall som väljs. Vi anser att tryggheten skall vara likvärdig oavsett om du är anställd eller egenföretagare.
mot · GY02Sf307 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av sänkta arbetsgivaravgifter för små och medelstora företag. I spåren av den historiskt djupa finanskrisen krävs en fortsatt och utökad politik för fler jobb och fler företag. Regeringen har under förra mandatperioden drivit en arbetslinje som har ökat drivkrafterna för eget arbete. Syftet har varit att motivera fler att lämna utanförskap. Arbetslinjen har också uppvärderat alla de människor som flitigt bidrar till välfärden genom att gå till jobbet . Enligt oberoende bedömare har jobbskatteavdraget bidragit till att cirka 80 000 fler kommit i arbete. Det är av största vikt att nu satsa på de små och medelstora företagen. kan bara bli en starkare välfärdsnation om vi får fram fler företag som vill och vågar anställa. Ett av de främsta verktygen är att sänka arbetsgivaravgifterna. Skulle arbetsgivaravgifterna sänkas med per anställd för de tio första anställda i varje företag får en småföretagare med tio helårsanställda som tjänar därmed mer att anställa för, vilket räcker till att anställa ytterligare en person i det företaget.
mot · GY02Sf308 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att minska barnfattigdomen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta en översyn som garanterar att barnen alltid ska vara i fokus när politiska beslut fattas. I artikel 27 kan vi läsa att alla barn har rätt till en rimlig levnadsstandard, utifrån varje lands förhållanden och förutsättningar. Det betyder att inget barn ska behöva råka illa ut eller hamna i ett utanförskap på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. I rapporten i från konstaterades att andelen barn som levde i fattigdom hade minskat . Men skillnaderna var stora mellan olika grupper. har fattigdomen ökat. Enligt , , ökar barnfattigdomen i bland alla barn , från 2009. För ensamstående med barn är ökningen ännu högre. Enligt samma utredning levde 252 000 av två miljoner barn i fattigdom 2009 och prognosen är 279 000. Samma utredning visar att av dem som lever under den relativa fattigdomsgränsen med en disponibel inkomst av medianinkomsten är var fjärde ensamstående kvinna med barn. definierar fattigdom som andelen barn i familjer som får socialbidrag eller har låg inkomststandard. Med låg inkomststandard menas att familjens disponibla inkomst är lägre än vad SCB beräknar går åt till boende och baskonsumtion. Oroväckande är att tre grupper av barn pekas ut som förlorare i välfärdsutvecklingen: barn med utländsk bakgrund, barn i storstädernas förorter och barn till ensamstående. Dessa barn lever i en verklighet där de inte kan följa med på skolutflykter, simma i simhallen med kompisarna, syssla med någon idrott eller gå på bio. Så ser vardagen ut för , över en tiondel av barn. Enligt regeringens egna siffror ökar andelen fattiga i och socialbidragen ökar . De som förlorar sina jobb och utförsäkras från trygghetssystemen blir fler. Barn som lever i familjer som hamnar i sådana situationer ställs utanför de rättigheter som barnen i vårt samhälle har. Om ingenting görs kan vi vänta oss att fler barn hamnar i fattigdom och att situationen förvärras ytterligare. Utvecklingen är helt oacceptabel och därför måste regeringen nu vidta kraftiga åtgärder.