mot · GY02MJ368 · 2010-10-25 00:00:00 — sandstränder och biogasproduktion av tång tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biogasproduktion och att främja rensning av tång på . är ett grunt hav med ett medeldjup under 30 m. Det är därför mycket känsligt för föroreningar, och det är allmänt bekant att trots det senaste årtiondets ansträngningar att minska utsläppen i går förändringarna allt för långsamt. Eftersom södra är särskilt grund är den dessutom mer utsatt för föroreningarna. och lider svårt av övergödning, som bl.a. yttrar sig i en kraftig tillväxt av alger och tång eller sjögräs. Denna blandning av tång och sjögräs ligger som väldiga sjok vid strandkanten på . Inte sällan sträcker sig tångbältet 5 m upp på stranden och 1015 m ut i vattnet, kilometer efter kilometer av stranden. Turismens värde för är stort, och våra sandstränder är en av de största turistattraktionerna. Att vårda och rensa sandstränderna är därför av största betydelse. Men när tången och algerna i sommarvärmen ruttnar till en lilafärgad stinkande smet innebär detta avsevärda olägenheter, varav man kan nämna situationen för fritids- och yrkesfisket, turismen och badgästerna, och inte minst för de kustboendes svåra sanitära situation när de bokstavligen bor bredvid en ruttnande och svavelstinkande sophög. Men det som i fiskelägen och badstränder är ett besvärande problem, är ju sett ur en annan och mer positiv synvinkel en stor tillgång. är nämligen ett mycket bra jordförbättringsmedel. Före handelsgödselns tid stod tångtäkt på högt i pris hos bönderna. Markerna skiftades så att bönderna fick smala tegar ned mot havet allt för att få rätt till tångtäkt. bärgas ingen tång, trots att tången är mycket lättillgänglig längs de långgrunda stränderna. Studier visar också att tången innehåller för stora mängder tungmetaller och därför behöver genomgå en förädlingsprocess innan den kan spridas i gödningssyfte. Det mest intressanta är kanske därför att det finns en möjlighet att i ett steg mellan stranden och lantbruket, återvinna den energi som ligger dold i tång och alger genom biogasproduktion. plockas då stora mängder kväve och fosfor upp ur havet, och rötresterna kan sedan användas som gödningsmedel. Ny miljöteknik har utvecklats som gör detta fullt möjligt, och har genom försöksverksamhet och ingående studier visat sig ligga i framkant inom detta område. Enligt uppgifter från kommunens hemsida skulle skörd av tång och alger längs med kunna utnyttjas för biogasproduktion motsvarande ca 7 000 villors uppvärmning, dvs. drygt 100 GWh . Och med förbättrade uppsamlingstekniker skulle ännu större mängder kunna samlas upp, uppger kommunen. Mot bakgrund av att arbetet för att minska övergödningen av annars kostar stora summor pengar är det välkommet om miljöarbetet på detta sätt istället kunde bli vinstgivande. Enligt de studier som låtit genomföra har detta också positiv inverkan på övergödningen, då ca fosfor och kväve skulle kunna lyftas ur havet om tång och alger samlas in bara på en yta av i Trelleborgs kustzoner. har enligt Helcoms handlingsplan för förbundit sig att minska utsläppen av fosfor och kväve till med respektive . Om tång och alger samlades in längs med hela kuststräckan MalmöSimrishamn för att återvinnas på detta sätt skulle 20 respektive 30procent av detta åtagande vara genomfört utan någon egentlig kostnad! undersöker möjligheten att använda delar av sina avloppsreningsverk för att utvinna biogas ur tång och alger, då det där även finns slam att tillgå för processen. kunde alger användas i reningsprocessen av vattnet, för att därefter ingå i rötningen och biogasproduktionen. Det vore en miljö- och nationalekonomisk vinst om ett samarbete kring dessa processer kunde inledas mellan kustkommunerna i . Att samla in tång längs skulle kunna vidare kunna ingå som ett led i nationella åtagande om att minska övergödningen av . Därför bör också staten ta ett ansvar för en utbyggd biogasproduktion där tång och alger nyttjas. Skånberg (KD)