ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ262 · 2010-10-18 00:00:00 — Statliga medel till hästforskningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta statliga medel till hästforskningen. Många verksamheter med anknytning till hästar bedöms vara av stor betydelse för jobb och tillväxt i alla delar av , bland annat genom avel och uppfödning av kvalitetshästar, träning och utbildning av hästar, ridskoleverksamhet och hästturism. Hästnäringen medför även många andra stora fördelar för landsbygdens utveckling eftersom hästarna kräver foderproduktion, betesmarker, utrustning och omfattande inköp av tjänster. Hästen fyller många funktioner i samhället. I landet finns nästan 280000 hästar, vilket gör till ett av mest hästtäta länder. Omsättningen för hästnäringen är ca 20 miljarder (varav trav- och galoppsporten står för drygt hälften). Totalt sysselsätter hästnäringen nästan 28000 personer. Man brukar räkna med att var tionde häst skapar ett arbetstillfälle. Hästnäringen skapar i skatteintäkter till staten. Hästforskning handlar om hästens hälsa, välfärd och djurskydd, men också om hästens roll för människa, samhälle och miljö. I takt med att hästen alltmer blir en integrerad del i vårt moderna samhälle behövs ny kunskap. Forskningen kan bidra till att förbättra samspelet mellan häst, människa och samhälle. Högkvalitativ hästforskning är en av förutsättningarna för att svensk hästnäring även ska kunna vara konkurrenskraftig. De statliga anslaget till hästforskningen finansieras via återförda medel från handelsgödselskatten. I och med att skatten på handelsgödsel har avskaffats finns inte dessa medel tillgängliga. Av det skälet är finansieringen efter 2011 oklar. För att säkerställa den statliga medfinansieringen måste skyndsamt nya medel anslås. Stiftelsen () finansierar tillsammans med de statliga medlen hästforskningen. För att denna mycket viktiga verksamhet för hästnäringens utveckling ska kunna fortgå behöver ärendet beredas och en lösning för fortsatta statliga medel till hästforskningen tas fram.
mot · GY02MJ263 · 2010-10-18 00:00:00 — Nationellt ansvar för myggkontroll tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten tar på sig ansvaret för att instifta ett nationellt centrum för myggkontroll i . I nedre är det och har det varit stora problem med stickmyggan. Problemen har varit så svåra att det ekologiska systemet satts ur funktion. För att kontrollera myggorna har man fått beslut och flera parter har varit inblandade. Inblandade i beslutsprocessen har varit länsstyrelserna i 4 län, kommuner, Naturvårdsstyrelsen, , , i län med flera. Det har inneburit en långdragen och osäker process. Beslutet om pengar till myggkontrollen har vissa år kommit i senaste laget och besprutningen har varit mycket sen. Det kan inte fortsätta så. Problemen med myggorna ställer till otroliga olägenheter för det innebär att småfåglar dör och att boskapen inte kan vara ute. De små barnen kan inte vara ute och turisterna flyr bad, och campinganläggningar. Företagen tappar intäkter och över området vilar en död hand. Ändå framgår det tydligt i forskningsrapporter att problemen bara har börjat i nedre och på andra liknande områden i . Men det finns ingen samlad kompetens om myggproblemet som det gör i t ex och . Det behövs helt enkelt ett nationellt centrum för myggkontroll i , ett centrum som kan ta tillvara och medverka till en kunskapsbank och forskning i ärendet. Centrumet ska kunna fatta beslut om och ge tillstånd till myggkontroll och jobba fram långsiktiga åtgärder för att minska besprutningen. Det är hög tid att det omgående tas ett statligt ansvar för att undvika den långa och krångliga beslutsprocessen.
mot · GY02MJ264 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ålfiske och ålfiskeföretagares möjlighet att överlåta sin verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hitta vägar för att öka ålbeståndet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till CU. Enligt Ålakademien kan ett äkta ålagille bara upplevas i ålabod utmed ålagilleskusten mellan och . Annars är det bara ett vanligt kalas med ål. Det visar hur stark traditionen med ålfiske och ålagille är i . För att traditionen ska kunna fortleva krävs det dock en livskraftig och långsiktig ålfiskenäring. Svenska ålfiskeföretagare måste för att kunna bedriva sin verksamhet inneha ett tillstånd. Till följd av myndighetsutövning utfärdas inga nya tillstånd och de existerande upphör i takt med att tillståndsinnehavarna dör. Skälet till att inte beviljar nya tillstånd uppges vara att säkra ålbeståndet. Det innebär att generationsväxlingen i dessa företag till följd av myndighetens tolkning av det internationella regelverket på området inte är möjlig. Utifrån ett betraktande och beaktande av det samlade regelverket på området, inkluderande associationsrättsliga principer och näringsfrihetsmässiga överväganden, måste en lösning till som möjliggör för generationsskiften i dessa företag, något som borde vara möjligt att enkelt åstadkomma. Ålen är en av de viktigaste arterna inom det småskaliga yrkesfisket. Det är därför mycket angeläget att ålbeståndet förvaltas på ett sådant sätt att fisket blir uthålligt . Som det är får ålfiske i endast bedrivas av yrkesfiskare och på dispens. Utplantering av glasål sker i norra och även i betydande omfattning i svenska och skånska vatten. Detta gör att ålbeståndet kan växa. I detta sammanhang utgör elbolagens vattenkraftverksturbiner ett stort tapp för ålfisket. Turbinerna gör effektivt ålfärs av ungefär ål . Som en jämförelse fiskar yrkesfiskare upp runt ål . Mycket av den utplanterade ålen går därmed till spillo. Det är viktigt att vi uppmärksammar alla aspekter av problemet och angriper det i rätt ände. Om svinnet i turbinerna minskar finns det kanske en möjlighet för ålbeståndet att klara av ett fiske även . Istället för att låta fiskerinäringen bära hela bördan genom att ytterligare begränsa fisket, borde vi se över möjligheten att lägga ett större ansvar på elbolagen när det gäller att underlätta för ål att passera turbinerna oskadda. Att hjälpa och förbättra för ålen att vandra förbi kraftverksdammarna behöver inte vara särskilt komplicerat eller särskilt dyrt. Det handlar mest om att se till att utrustningen finns på plats och fungerar. Det finns olika metoder med bland annat galler som hindrar ålen, eller leder den runt turbinerna. Elbolag har blivit ålagda att åtgärda problemet, men än har det inte hänt mycket. Processen bör påskyndas för en ekologiskt hållbar utveckling med en levande ålfiskenäring. Restaurerar vi dessutom ålens livsmiljö och öppnar vandringsvägar som ersätter de gamla, där byggnation och olika exploateringar satt hinder, skapar vi nya möjligheter för ett fortsatt ålfiske.
mot · GY02MJ266 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kriterier för en snabb handläggning av skyddsjakt på varg och att hänsyn ska tas till det totala rovdjurstrycket vid beslut om licensjakt på varg. har det rapporterats om omfattande föryngringar av varg i . Många nya kullar har konstaterats. Med tanke på att etappmålet för hela är 20 föryngringar, härbärgerar ett stort tillskott för ett enskilt län. Mycket tyder även på att vi redan nått etappmålet för som helhet. Från allt fler håll rapporteras det om problem om varganfall på tamdjur och en älgjakt har blivit inställd på grund av rovdjurstrycket. Utvecklingen visar på vikten av att ta vara på den nya lagstiftningen med en regionaliserad förvaltning av varg. Den nya lagstiftningen med en decentralisering ger kortare beslutsvägar och möjligheter till att agera snabbare för att reglera vargstammen. I områden där vargreviren ligger tätt och föryngringarna ökar markant har licensjakt införts för att undvika en alltför stor koncentration. Men skyddsjakt på enstaka skadegörande individer som sker först när omfattande skador uppstått är i dagens situation otillräckligt. Detta visar höstens erfarenheter med flera vargdödade hundar. I och med omnejd upplevs nu den absolut svåraste hösten för löshundsjakten någonsin då tre hundar har rivits i det så kallade Homnareviret . Där har också några attacker skett där hundägaren lyckats rädda hunden. Inne i byarna runt finns närmare 20 vargobservationer bokförda på sida Rovobs. Ett antal katter är försvunna i samband med vargbesöken. Några rådjursjägare lyckades fånga in sin hund efter att en varg dykt upp i jaktområdet. Det står utom allt tvivel att vargarna i Homna och någon eller några vargar i springer på hundskall. Detta är observationer som bör tas på största allvar. En orsak att vargen letar sig till tamdjuren kan vara den stora björnstammen vilket påverkar bytesdjurens antal och det kan misstänkas att bytesdjuren blir för få till det höga rovdjurstrycket. Det är av största vikt att det finns en balans mellan rovdjur, bytesdjur och människor i både och övriga . Det har stor betydelse för näringar som fåruppfödning och fäbodliv, men också för jakt och jaktturism. En kontrollerad vargstam är också viktigt för att stävja illegal jakt och inte minst för att invånarna ska känna sig trygga. Det är likaledes betydelsefullt att den lokala viltvårdsdelegationen och är lyhörda för behovet av skyddsjakt på varg. För att kvalitetssäkra både licens- och skyddsjakt på varg bör kriterier slås fast med tydliga och korta handläggningstider samt tydliga och lokalt anpassade mål för verksamheten. Rovdjurstrycket i bör minskas och handläggningen av skyddsjakt borde kunna ske snabbare .
mot · GY02MJ270 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en flytt av livsmedelsinspektionen från kommunnivå till länsstyrelsenivå. är ett av många problem för näringsidkare i livsmedelsbranschen att de livsmedelsinspektörer som kommunen har för att inspektera hygien m.m. i deras lokaler antingen inte inspekterar livsmedelslokalerna i den omfattning som kommunen tar betalt för, eller att livsmedelsinspektörerna saknar den kompetens som bör krävas för att en tillräckligt bra inspektion ska kunna genomföras. Större kommuner klarar att tillgodose kompetenskravet, men inte de mindre kommunerna, helt enkelt för att de är för små. Det är också orimligt att kräva av en livsmedelsinspektör att denne ska vara kompetent på alla olika livsmedelsområden, något som inte är ovanligt i små kommuner. Om livsmedelsinspektionen läggs under blir det enklare att ha livsmedelsinspektörer med olika kompetensområden samlade under samma tak.
mot · GY02MJ271 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka i en riktning som underlättar för ett framtida balanserat bestånd av sälar i . Beståndet av gråsäl i har ökat markant och beräkning av forskare inom området indikerar på att det finns minst 30 000 sälar i . Betydelsen av den skada som dessa till synes oskyldiga djur innebär för fiskenäringen skall inte underskattas. Bara fiskslamsor, sönderrivna nät och fiskhuvuden finns kvar där sälen gjort ett besök. För en person som inte direkt upplever skadepåverkan ter det sig omöjligt att se dess konsekvenser. Våra fiskare arbetar under hårt tryck. Hård konkurrens och tuffa villkor gör ofta att verksamheten inte tål extra påfrestningar. När det gäller sälen och dess inverkan på fisket är den tydlig. Antalet sälar är ett stort problem. Yrkesfiskare som drabbats av skador på fångst eller redskap kan ansöka om tillstånd från att få jaga från båt. En långsam process som tar både tid och resurser i anspråk. För att genomföra åtgärder som leder till en smidigare hantering, krävs en mer flexibel attityd som tar hänsyn till såväl aktörer inom fiskebranschen som sälarna. Ambitionen måste vara att finna en rimlig balans grundad i långsiktiga och hållbara förhållningssätt. En konkret åtgärd vore att ändra tillåtna vapen som får användas vid vapenjakt från enbart klass-1-vapen, till att även inkludera hagelvapen. Den typen av justering skulle underlätta vid jakt från båt. Även byråkratin utgör i sammanhanget ett problem. Rapporteringsplikten är sådan att varje djur som landas skall skickas till i . En orimlig arbetsbörda skapas. Denna kan dock enkelt avhjälpas genom att en blankett skickas till och att del av djuret hålls i lämpligt förvar om vill kontrollera. Det är dessutom viktigt att understryka att en ändring av skyddsjakten till att även tillåta jakt från båt, samt en lättnad på landningskravet vore att eftersträva. Att vi gemensamt verkar för en riktning där näringsidkare inom fiskebranschen ges en större auktoritet att sträva mot ett mer balanserat sälbestånd är till gagn för alla.
mot · GY02MJ277 · 2010-10-22 00:00:00 — Nationell förvaltningsplan för säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell förvaltningsplan för säl och skarv. Under har stammen av säl ökat, vilket är glädjande med tanke på den stora säldöd som drabbade våra vatten . Även populationen av främst mellanskarv har ökat och detta mycket kraftigt. Siffror från visar på en mångdubbling , från tusentalet till dagens siffror med över 200 000 individer. I alltför stort antal, stor koncentration och i kombination ställer säl och skarv till med stora problem för fisket, både yrkesfisket, sportfisket och husbehovsfisket. Skador på fångsten och den stora mängd fisk, som säl och skarv konsumerar, hotar inte bara yrkesfisket, utan också den återväxt av främst torsk och lax som vi alla vill åstadkomma. De synliga skadorna är dock bara en del av problemet för yrkesfisket. av skadorna orsakade av säl och skarv på all sorts fångad fisk är av sådan omfattning att fisken inte går att använda till annat än att malas ned till foderfisk. När vi människor genom vårt levnadssätt rubbar balansen i det ekologiska systemet är det vår plikt att återställa den. Den kontrollerade jakten på älg, råddjur, vildsvin m.m. syftar till detta, och med tanke på både sälens och skarvens kraftiga tillväxt, borde samma förhållningssätt gälla dessa djurarter. Detta handlar förstås i grunden om konkurrens om fångsterna och ska regeringens ambition om en levande havsmiljö tillsammans med ett levande, kustnära fiske uppfyllas, måste en balans uppnås mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör en ordentlig och nationell förvaltningsplan upprättas även för säl- och skarvbestånden kring våra svenska kuster.
mot · GY02MJ279 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åteljakt på björn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmän jakttid på korp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om morkullejakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jakt på gäss. Tyvärr är skadskjutningen på björn för stor. Upp till en tredjedel av all avskjutning är inte tillfredsställande. Skulle man däremot tillåta åteljakt på björn skulle skadskjutning kunna undvikas i större utsträckning. Jakt på korp var tillåtet innan gick med i Europeiska unionen. begränsas jaktmöjligheten genom EG-direktiv trots att korpen är ett växande problem för många jägare som får dem som sällskap när de är ute på jakt. behöver se över möjligheterna till undantag från fågeldirektiv men också att visa på vår tradition och därmed återigen möjliggöra jakt på korp. Som ett komplement till att förbättra direktiven bör man också se över möjligheten att göra villkoren för skyddsjakt mer generösa. Morkullejakt har varit tillåtet i innan vi gick med i Europeiska unionen. med liknande tradition har lyckats förhandla till sig ett undantag. Så gjorde inte . är det viktigt att se till att se över EU:s gemensamma fågeldirektiv men också att visa på vår tradition och därmed återigen möjliggöra morkullejakt. Antalet gäss i har ökat kraftigt . Gässen medför ett problem då de ställer till stora skador dels genom att de äter upp grödorna, dels genom att gåsavföringen hamnar i det som sedan ska bli djurfoder. Jordbrukare tar sitt ensilage, djurfoder, . Jakt på gäss tillåts och höst, men inte då det behövs som mest för våra jordbrukare. Jakttiderna för gäss bör följaktligen ses över.
mot · GY02MJ281 · 2010-10-20 00:00:00 — Lag om märkning och registrering av katter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning kring märkning och registrering av katter. I finns över 100 000 katter som är övergivna och som aldrig haft ett hem eller på annat sätt far illa. Katten har av tradition haft ett lågt ekonomiskt värde, vilket gör att den av alltför många behandlas som en slit-och-släng-vara som man gör sig av med när man är intresserad av den. Så kallade sommarkatter, katter man skaffar som semesterförströelse och som sedan lämnas vind för våg när semestern är slut, är djurplågeri då en katt inte klarar sig på egen hand. Dessa katter far mycket illa, blir förvildade och får ett eländigt liv. Många katter går vilse och blir svåra att föra tillbaka till ägaren då de kan ha rört sig över stora områden. Vi har i ett antal organisationer som tar hand om övergivna och/eller misshandlade katter. Resurserna för denna verksamhet är i huvudsak uppbyggda av gåvomedel och ideell verksamhet. Resurserna är därför alltför knappa och täcker inte de stora behov som finns. Kattens värde och status måste uppvärderas. Katter har rätt att leva ett tryggt och bra liv. Lagstiftning om obligatorisk märkning och registrering av alla katter är en långsiktig lösning på problemet. En bortsprungen eller övergiven katt kan då spåras till sin ägare. Det finns en lag om märkning av hundar. Då bör det i konsekvensens namn även finnas en lag om märkning och registrering av katter. När den nuvarande regeringen behandlade propositionen om lagen om registrering av hundar och katter lyftes frågan om märkning och registrering av katter helt sonika bort ur propositionen. Det visar att man inte alls har uppfattat problemet med övergivna eller bortsprungna katter. Katten hör tillsammans med hunden till vanligaste sällskapsdjur och ska visas samma respekt. Det är en stor brist att ett välfärdsland som inte har en tillräcklig lagstiftning för ett av våra vanligaste husdjur. Därför bör regeringen utreda behovet av märkning och registrering av katter.
mot · GY02MJ283 · 2010-10-21 00:00:00 — En större satsning mot nedskräpning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ökad satsning mot nedskräpning. I regleras vad som gäller vid nedskräpning. 15 kap. 30 §: Ingen får skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till 29 kap. 7 §: Den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till döms för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . 26 kap. 2 §: skall anmäla överträdelser av bestämmelser i balken eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av balken till polis- eller åklagarmyndigheten, om det finns misstanke om brott. Trots att dessa skrivningar finns ökar nedskräpningen. Detta kan bero på att attityder ändrats, och på att ytterst få får någon påföljd för sin nedskräpning. Enligt en Sifo-undersökning som Håll Rent precis genomfört anser av de tillfrågade att nedskräpningen skulle minska avsevärt om risken för att bli straffad var större. anser att det skulle räcka med enbart hårdare straff för att minska nedskräpningen. tror att det behövs även andra åtgärder. Andra åtgärder skulle kunna vara att se till att polisen prioriterar dessa brott eller att en kampanj mot nedskräpning genomförs, i likhet med vad som tidigare skett. Enligt en undersökning från kostar det skattebetalarna att tömma ett papper från en papperskorg, men att plocka upp det från marken. Det betyder att det rör sig om enorma ekonomiska vinster om skräp kan hamna på rätt ställe från början. Förutom den ekonomiska vinsten är också miljöaspekten viktig. Skräp ska tas om hand, inte spridas i naturen. Därför föreslår jag att regeringen tar initiativ till en ökad satsning på att förhindra nedskräpning.
mot · GY02MJ284 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta ett ansvar för att ge en större tyngd åt och om hur vi själva kan arbeta intensivare med frågan. ska arbeta för att Citeskonventionen följs. är ett av de länder som skrivit under Citeskonventionen som bland annat handlar om att bekämpa handel med hotade arter. Flera länder som skrivit under konventionen gör trots detta inga större ansträngningar för att ta itu med handeln som förekommer med de hotade djuren. Detta kan inte fortgå och jag vill se att tar ett ansvar för att ge en större tyngd åt konventionen och också funderar på hur vi kan visa på goda sätt att själva arbeta mer intensivt med frågan.
mot · GY02MJ285 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen. Inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan. Därmed skapas svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattfabriker med råvara. utgör i kombination med trädbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 2002:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselssättningssvaga och glest bebodda bygder. Torvbrytning bör ske där den kan bedrivas på det mest miljömässigt acceptabla sättet. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än trädbränslen. Vi anser att torven är en mycket viktig energikälla och bör klassas som ett biobränsle.
mot · GY02MJ286 · 2010-10-26 00:00:00 — Möjliggörande av ett utökat svenskt fiske efter lax tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i samverkan med fiskerinäringen verka för framtagandet av ett nytt laxfångande redskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för ett upphävande av förbudet mot fiske med drivgarn i . Östersjölaxen befann sig i en bekymmersam situation. Den dåvarande för beslutade då om åtgärder och dessa har burit frukt över förväntan. är situationen en annan och tillfredsställande. Den vilda laxen har ökat och ökar i antal, men kan den inte tillgodogöras konsumenterna. Orsaken till detta är att metoden att fiska lax, fiske med drivgarn, numera är förbjuden. Skälet till detta förbud är att denna fångstmetod anses utgöra ett hot mot tumlare. Detta förbud mot att använda drivgarn kan f.ö. inte längre anses fylla någon funktion, eftersom det torde vara säkerställt att det inte finns några tumlare där. Mot bakgrund av just detta förhållande bör verka för ett upphävande av förbudet mot fiske med drivgarn i . Det skulle kunna vara en både biologiskt uthållig och ekonomiskt lönsam väg att gå för att på nytt kunna bedriva ett uthålligt fiske i . Mot bakgrund av den ökade förekomsten av Östersjölax är det nu både lämpligt och nödvändigt att vidta åtgärder som säkerställer ett svenskt livskraftigt och lönsamt fiske efter lax i . Alternativa fiskemetoder än de existerande måste tas fram. Ett sätt att nyttja laxbeståndet är att möjliggöra för ett fiske med svajgarn. Tekniken finns, men den är ännu inte fullständigt utvecklad. Det vore av detta skäl lämpligt att ge , eller den myndighet som träder i dess ställe, i uppdrag att i samverkan med fiskerinäringen verka för framtagandet av ett laxfångande redskap som fungerar på ett bra sätt.