ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So514 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för familjehem. Det nuvarande systemet för socialförsäkringar innebär svårigheter med att rekrytera familjer som kan ta emot barn och unga som behöver stöd tillfälligt eller för . De familjer som åtar sig detta ställer ofta upp med vård genom att avstå arbetstid i sitt vanliga arbete och riskerar att halka ur socialförsäkrings- och pensionssystem. Många kommuner har ett stort behov av familje- och jourhem. Barn och unga som kommer ifråga för familjehem har ofta en komplex problematik, vilket ställer stora krav på tillgänglighet hos familjehemmen. De placerade barnens och ungdomarnas behov av trygg vuxenkontakt är omöjligt att förena med ett yrkesarbete på heltid. Mot given bakgrund finns det anledning för regeringen att agera för att förbättra villkoren för familjehem.
mot · GY02So515 · 2010-10-25 00:00:00 — Upplysning om möjligheterna till samtycke tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att få myndigheter att tydligare upplysa den enskilde om möjligheten till samtycke. Mängder av enskilda fall har kommit fram i medier för att personerna ifråga valt att exponera sig. På grund av sekretess och hänsyn till den enskilde individen kan exempelvis inte uttala sig i enskilda fall. Som läsare är det lätt att känna empati för dem som hamnar mellan stolarna eller av andra skäl inte får det stöd som vi alla tycker är rimligt. Ofta är inte läget så svart eller vitt som massmedier eller politiker vill måla upp men den bilden träder sällan fram. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvården har tystnadsplikt, något som är viktigt att värna om i lagstiftningen. Det betyder att ingen får lämna ut uppgifter om en individ, sjukdom, behandling eller om den enskildes privata situation utan att man som individ själv har godkänt det. Den som bryter mot tystnadsplikten och sekretesslagen kan straffas. I princip kan tystnadsplikten bara brytas om du själv går med på det, det står klart att du inte tar skada av att uppgifterna lämnas ut, till exempel ett barn riskerar att fara illa då är personalen skyldig att göra en anmälan till annan myndighet, vissa myndigheter begär att få ut uppgifter med stöd av lag. finns en regel om samtycke, vilket betyder att en enskild person kan godkänna att en myndighet röjer sekretessbelagda uppgifter om denne. Det gäller både om uppgifterna ska lämnas ut till andra myndigheter och om de ska lämnas ut till enskilda detta för att komma till rätta med att felaktiga uppgifter sprids. Regeringen bör därför se över möjligheten att få myndigheter att tydligare upplysa den enskilde om möjligheten till samtycke.
mot · GY02So516 · 2010-10-27 00:00:00 — Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av lokalt producerat vin och andra jästa drycker av vintyp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av lokalt producerade öl-, malt- och ciderdrycker. är det statliga Systembolaget den enda aktör som får sälja alkohol via butik i . Detaljhandelsmonopolet används som motiv till att inte tillåta lokala alkoholproducenter att få sälja sina produkter själva. Det har blivit allt vanligare med lokala vinodlingar i . Det förekommer också småskalig tillverkning av andra malt- och spritdrycker i landet. För att dessa verksamheter ska kunna växa till sig och främja turism samt arbetstillfällen är det nödvändigt att det även i blir tillåtet med gårdsförsäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker. I som presenterades 09-03-04 föreslog utredaren att det även i fortsättningen ska vara olagligt för lokala vintillverkare att sälja sitt vin till turister och andra direkt på gården. Utredningen såg inte det som ett alkoholpolitiskt problem att tillåta gårdsförsäljning av lokalt producerat vin. Det hänvisades istället till att EU-juridiken kring Systembolagets försäljningsmonopol sätter stopp för gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. På en förfrågan till om det finns några juridiska hinder inom EG-rätten mot att ha en reglerad gårdsförsäljning i ett land som , där alkoholförsäljningen i övrigt sker på Systembolaget, blev svaret nej. EU:s konkurrenskommissionär som besvarade frågan för kommissionens räkning, menar att försäljning av lokalt producerade alkoholdrycker direkt till konsumenterna skulle vara ett undantag från Systembolagets ensamrätt. Med hänvisning till en dom i konstaterar hon att ett sådant undantag inte skulle fordra att det statliga handelsmonopolet måste avskaffas. Det finns således inget EU-juridiskt hinder till att tillåta gårdsförsäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker. Denna fråga kan således hanteras separat i förhållande till Systembolagets försäljningsmonopol.
mot · GY02So517 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. Mycket positivt har hänt under dessa år men på alltför många områden står utvecklingen kring barns rättigheter fortfarande och stampar. Trots att har förbundit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter finns det brister i både lagstiftning och praxis. Den nuvarande transformeringsmetoden, som innebär att lagar ändras och anpassas till konventionens bestämmelser, är helt enkelt inte tillräcklig för att barns rättigheter ska tas på allvar. Alla barns rätt till utbildning kopplat till gömda flyktingbarn och varje barns rätt att komma till tals i exempelvis vårdnadstvister och utredningar är bara två områden som så tydligt visar att dagens modell inte är tillräcklig. Barns rätt får aldrig vara beroende av vuxenvärldens välvilja. Menar vi allvar med att barnens bästa ska sättas i främsta rummet behöver göras till svensk lag, inkorporeras i svensk lagstiftning. och har redan lagstadgat i anda. Låt oss följa deras exempel. En sådan svensk markering skulle både inför EU:s medlemsländer och inför övriga världen visa att också prioriterar barns behov och intressen. Vi skulle dessutom kunna markera ytterligare genom att vara tydliga med att det i de fall då konkurrerar med andra lagtexter och/eller konventioner ska anda gälla, såvida detta innebär den bästa lösningen för aktuella barn. Om skulle gälla som lag i skulle barns rättigheter och ställning stärkas, särskilt inom rättsväsendet. Större krav skulle då kunna ställas på beslutsfattare, myndigheter och domstolar när det gäller kompetens om barns behov och rättigheter. Vi skulle få se ett samhälle växa fram där alla som jobbar med barn också i sina utbildningar tydligare skulle lära sig och dess mening. Kunskapen om barns rättigheter skulle dessutom ges större utrymme i barns egen utbildning och, inte minst viktigt, ett barnrättsperspektiv skulle bli ett verkligt inslag i varje beslutsfattares vardag. i (S)
mot · GY02So519 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att belysa tillämpningen av lagstiftning och etiska och praktiska frågeställningar kring organdonation, i syfte att öka antalet organdonationer. På finns ett donationsregister som sköts i samarbete med Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation, . Detta råd har till uppgift att främja donation av organ och vävnader i vårt land. Målet är att öka donationsfrekvensen, och det gör man främst genom att stödja personal inom hälso- och sjukvården. Ett nationellt informationsarbete bedrivs också inom med sjukvården, och patientorganisationer. Syftet är att förmå människor i att göra sin vilja i donationsfrågan känd och därigenom bidra till att öka antalet transplantationer från avlidna . Trots dessa insatser omfattar donationsregistret alldeles för få personer. Väntelistan för organtransplantation är längre . Bara har antalet svårt sjuka som behöver ett eller flera organ vuxit från 628 personer till 750. Det räcker inte att vi blir allt bättre på att ta tillvara organ från en donator, antalet är för få, enligt uppgifter från . Väntan innebär ofta att man blir så dålig att andra delar av kroppen påverkas eller att man till och med hinner avlida medan man står på väntelistan. Det är således angeläget att antalet ökar så att fler liv kan räddas och fler få ett friskare liv. Lagen om transplantation bygger på att varje människa har rätt att själv bestämma om man vill donera eller inte. Har man inte tagit ställning förväntas man vara positiv till donation (förmodat samtycke), men om den avlidnes vilja är okänd är det de närstående som får tolka den avlidnes vilja. Det finns en rad etiska och praktiska frågeställningar kring organdonation som behöver belysas. Mot bakgrund av organbristen och det faktum att människor dör i väntan på organ är det önskvärt att sjukvårdspersonalen, i de fall den avlidnes inställning inte är känd, inte förhåller sig neutrala till frågeställningen utan i samtal med de anhöriga tydligt pekar på möjligheten att bidra till att rädda liv genom organdonation. Det är också önskvärt att ytterligare belysa hur lagens positiva presumtion behandlas i praktiken. Kan och bör den komma starkare till uttryck? Hur bör situationen när de anhöriga inte kan nås, som liv skulle kunna räddas, behandlas? En utredning bör därför tillsättas för att belysa ovanstående och andra frågeställningar kring organdonation, med utgångspunkt i gällande lagstiftning.
mot · GY02So520 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny delegation för att följa upp prioriteringsriktlinjer i svensk hälso- och sjukvård. tillsattes en prioriteringsutredning med parlamentarisk sammansättning.1997 beslutades om riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården, och en prioritetsdelegation tillsattes med uppdrag att sprida information och kunskap om riktlinjer och stimulera till diskussion om etik och prioriteringar. Delegationen hade också till uppgift att utveckla metoder för uppföljning och värdera effekterna av riktlinjerna och då särskilt ägna uppmärksamhet åt äldre, funktionshindrade och andra grupper med svaga resurser. I uppdraget ingick vidare att följa samverkan mellan landsting och kommuner samt inhämta internationella erfarenheter. Att prioritera betyder att sätta något före något annat, att ge företräde åt, att välja något före något annat. Förutsättningen för prioriteringar är att det råder brist av något slag. Att prioritera innebär därför alltid både att välja och att välja bort och har alltid gjorts i vården. har dessa val och bortval gjorts både outtalat och utan möjlighet till insyn. Det nya med beslut om den etiska plattformen och riktlinjerna för prioriteringar var den tydliga markeringen av öppenhet och genomsynlighet. Nödvändiga prioriteringar måste uppfattas som rimliga och rättfärdiga. Prioriteringar görs både på politisk och på medicinsk/professionell nivå och kopplas framför allt samman med bristsituationer. Prioriteringar är emellertid inte beroende av det samhällsekonomiska läget, utan de är lika nödvändiga vid resurstillväxt som när resurserna är knappa. kom Prioriteringsdelegationens slutrapport där man kunde konstatera att arbetet med efterföljande av riktlinjer måste fortsätta, eftersom den medicinska och tekniska utvecklingen ständigt går framåt och ändrar tidigare förutsättningar. Med tanke på det senaste årets diskussion om bland annat dödshjälp och ökade kostnader för läkemedel för vissa grupper, måste dessa viktiga frågor återigen tas upp på dagordningen. De som har störst behov måste prioriteras i vården. Det måste uttalas tydligt att så ska vara fallet. Frågan om prioriteringar handlar inte bara om olika former av behandlingar, om teknik eller olika läkemedel utan även om att överhuvudtaget komma fram i vården och att garanteras samma rätt till vård oavsett var i landet jag bor. Vi vet att frågorna om prioriteringar kommer bli än mer brännande , bland annat på grund av ökad livslängd. görs bedömningar på olika sätt på olika håll i landet. Det är viktigt att detta sker öppet så att medborgarna vet vad som gäller och kan lita på att vården finns och är av tillräckligt god kvalitet när man behöver den. Det är viktigt att vi kan diskutera och finna gemensamma kriterier att utgå från så att prioriteringar inte blir godtyckliga eller skiljer sig väldigt mycket åt utifrån vilka personer som avgör. Jag anser att de viktiga frågorna om prioriteringar ska följas upp genom att en ny delegation tillsätts som arbetar med att de av beslutade prioriteringsriktlinjerna får bättre genomslag i svensk hälso- och sjukvård.
mot · GY02So521 · 2010-10-26 00:00:00 — Nationella riktlinjer för bemanning inom demensvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella riktlinjer för lämplig bemanning inom demensvården. Bemanningen inom svensk demensvård är ofta otillräcklig. mer personal skulle behövas för att ge omsorg som tillgodoser grundläggande behov. Det visar en ny forskarrapport. Den visar också att det går att fastställa riktlinjer för lämplig bemanning för en god vård och omsorg om demenssjuka. När personalen på boende för personer med demenssjukdom inte räcker till, vad händer? Personalen hinner inte alltid hjälpa de boende att gå på toaletten. I stället får de en blöja på sig. De klarar inte att ge alla det stöd de behöver vid måltiderna, de boende får ingen individuell uppmärksamhet och tiden för gemensamma aktiviteter är mycket begränsad, om den överhuvudtaget existerar. I rapporten: Lämplig bemanning i boende särskilt avsedd för personer med demenssjukdom kan man bland annat läsa följande observationer som belyser de brister som upptäckts: KL 11.45 kommer personalen och sätter sig hos de äldre och det blir liv och rörelse. En av de boende har inte fått någon uppmärksamhet från personalen under . KL. 12.00 En av dem som inte har en demenssjukdom säger till personalen som är kvar att hon behöver gå på toaletten. Personalen svarar: - Du kan vänta till NN kommer tillbaks efter lunch. Den äldre säger: - Ni säger alltid att jag ska vänta, men det är svårt att bestämma när man behöver gå på toaletten. KL. 12.30 serveras lunch till de äldre. En av damerna somnar vid maten. Har nu sovit och ingen hjälper henne, hela portionen kvar. Demenssjuka är gamla och sköra personer som har arbetat och slitit ett helt långt liv och byggt upp vårt land och vår välfärd. Vi anser att man ska åldras under trygga och värdiga former och kunna känna sig säker på att få den vård och omsorg som man har behov av på ålderns höst. anser att det är dags att fastställa tydliga nationella riktlinjer för vilken bemanning som är lämplig inom demensvården till stöd för kommunerna. har kommit med riktlinjer för demensvården, men där finns frågan om vilken bemanning som är lämplig inte med, vilket vi anser är en stor brist. Per Ramhorn (SD)
mot · GY02So522 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att undanröja gränshinder inom sjukvården. Stora delar av våra gränsområden i är relativt glest befolkade, varför sjukvårdsinsatser måste samordnas mellan länderna i dessa områden utifrån trygghetskostnadssynpunkt. Så görs bland annat i svenska och finska där det finns samordning av ambulansverksamhet men även andra sjukvårdsinsatser som delad jourverksamhet och sjukvårdsbesök över gränsen i det andra landet. Oklarheter finns dock kring lagstiftning, förordningar, ansvarsfrågor och försäkringsfrågor vid sådana insatser. beskrevs ett sådant fall i medier då en patient i svenska hämtades av finsk amulans och oklarheter om ansvarsfrågor uppstod. I fallet avstod ambulanspersonalen livsavgörande insatser för att begränsa hjärtinfarktsproblem som normalt sätts in om personal och patient är från samma land. Det finns flera liknade fall beskrivna i våra gränsområden som handlar om sjukvårdsinsatser, ansvars- och försäkringsfrågor som är oklara. Med anledning av ovanstående föreslår vi att förhandlingar upptas mellan de nordiska länderna i syfte att skyndsamt undanröja gränshinder för sjukvård till gagn för vår befolkning och våra länder.
mot · GY02So524 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjukvårdens utveckling. Vården ska ges utifrån behov, inte utifrån betalningsförmåga. Vi socialdemokrater anser att människors tillgång till en kvalitativ god sjukvård är en av grundpelarna i ett välfärdssamhälle. Sjukvården ska vara offentligt finansierad, lättillgänglig för alla och ges utifrån behov, inte efter hur tjock plånbok man kan tänkas ha. I flertalet landsting och regioner har olika vårdvalssystem för primärvården växt fram. Alternativa driftsformer får inte bli ett mål i sig. De ska tillföra ett mervärde samt följa samma högt ställda krav på kvalitet, insyn och tillgänglighet som den offentligt utförda vården. Ökad privatisering och försäkringsfinansiering av hälso- och sjukvården skapar oro bland människor i vårt land. Det riskerar att öka hälsoklyftorna mellan dem som har råd att söka vård och dem som av ekonomiska eller andra skäl väljer bort sin hälsa. Inte minst riskerar denna marknadsorientering att leda till minskad trovärdighet för den svenska hälso- och sjukvården. Skillnaderna i hälsa bland befolkningen kan förklaras av ekonomisk, social och etnisk segregation. Människors hälsa märks i klasskillnaderna. De som står utanför arbetsmarknaden drabbas i högre grad av ohälsa. I vårt land, och i den västsvenska regionen, ökar gruppen äldre. De kommer att efterfråga allt mer sjukvård. Det måste samhället kunna möta med en god och trygg skattefinansierad vård. Det är angeläget att vården ges utifrån varje människas egna behov. behandlas män och kvinnor olika inom vården, och därför behöver såväl forskning, behandling, läkemedelsutveckling som bemötande ses över för att göra vården mer jämställd. Den förebyggande hälsovården behöver utvecklas ytterligare det kan gälla såväl unga människors psykiska ohälsa, äldres risk för fallolyckor som livsstilsrelaterade sjukdomar. är en förebild när det gäller barn- och ungdomstandvård, som i regionen är kostnadsfri upp till . Det är en viktig fråga för framtida tandvårdsbehov och med stöd från staten kan den fria barn- och ungdomstandvården utvecklas ytterligare. Socialdemokraterna anser att den fria barn- och ungdomstandvården ska utökas upp till och omfatta alla regioner och landsting. Det finns även ett behov av att utveckla psykiatrin, särskilt ungdomspsykiatrin. Det är behov som behöver stödjas så att man tidigt uppmärksammar de barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp. Särskilt bör samverkan mellan kommun och landsting/regioner öka vad gäller skolhälsovården. En grundläggande målsättning för sjukvården måste vara en köfri sjukvård och att sjukvården för barn och ungdomar ska vara avgiftsfri. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02So525 · 2010-10-26 00:00:00 — Översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård. Det höjs inga politiska röster mot skattefinansierad vård i . Däremot ska världens högsta skattetryck bekosta världens bästa sjukvård, men det är ännu bara en målsättning. Genom att släppa in nya vårdgivare på marknaden skapar vi en konkurrens som leder till kortare vårdköer, effektivare beslutsgångar och ökad effektivitet i vården. Men grundproblemet kvarstår. Landstingens existensberättigande bygger på att politiker ska planera och styra vårdens utformning istället för att patienternas efterfrågan och yrkesutövarnas kompetens är avgörande. I har man beslutat att förstatliga sjukhusen och införa ett privat husläkarsystem med finansiering. Alla direktvalda politiker är borta från styrningen på alla nivåer under hälsovårdsministern. Den kritiske motiverade landstingen i (DN ) med att Vår tradition i är ju att ha så många förtroendevalda som det går. Den visionen får stå för . Faktum är att till och med hos våra förtroendevalda sviktar tilltron. Enligt en politikerundersökning med 10 000 svar som gjorts vid , vill fyra av tio kommunpolitiker avskaffa landstingen. För mitt är siffran men kanske mer anmärkningsvärt vill tre av tio landstingspolitiker i avskaffa sin egen arbetsplats. Vi måste tänka nytt, sätta ribban högre för vården i och skapa nya traditioner mindre byråkrati och mer vård . Låt oss börja med att göra en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård.
mot · GY02So526 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalitetssäkra personliga assistenter. Personer som har omfattande funktionsnedsättningar och därför behöver hjälp med att klara sin egen vardag har rätt till att få en s k personlig assistent. Den personen ska i så stor utsträckning som möjligt se till att brukaren med funktionsnedsättningen kan leva ett så självständigt liv som möjligt. Det kan innebära hjälp till hjälp dygnet runt. För en brukare finns då möjligheten att göra ett val av den personliga assistenten och assistansen kan utföras på olika sätt. De sätt som är tillgängliga att utföra assistansen på är genom kommunen, kooperativ, assistansföretag eller att brukaren själv blir arbetsgivare till personen de önskar få hjälp av. Denna valfrihet är naturligtvis bra och ökar då möjligheterna för brukaren att hitta personer som de är nöjda och trygga med. Det kan handla om allt från en förälder till en nära vän eller annan person som verkar lämplig. För att säkerställa kvaliteten i vården borde, i de fall där den utvalda personen saknar utbildning, kommunen gå in och erbjuda detta. Det kommer då inte att bli ett hinder att välja personer i sin närhet utan snarare en garanti från kommunen att hjälpen som brukaren får innehåller en viss kvalitetsstämpel.
mot · GY02So527 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsocoacher. Vi människor äter allt sämre och rör på oss allt mindre och de så kallade livsstilssjukdomarna ökar. Det börjar redan i de yngre åldrarna där skolor drar ned på idrotten som de unga har en allt mer stillasittande vardag. Detta är naturligtvis oroande både för den enskilde och för samhället. Vi får ökade viktproblem och mer problem med fetma och extrem övervikt. Vi ser även att alkoholrelaterade skador ställer till problem. Detta innebär stor kostnad för kommunerna, landstingen och staten men innebär även att den enskildes liv inskränks i mycket stor omfattning. Vi ser också att de elever som på något sätt motionerar generellt presterar bättre i de teoretiska ämnena. För att komma till rätta med detta problem är det viktigt att vi lär våra ungdomar att äta rätt samt att motion och rörelse är viktiga för hälsan och deras välmående. Här spelar skolan en central roll genom att redan från ung ålder undervisa våra barn och unga. Men dessa problem börjar även komma upp i åldrarna och många av dem hamnar till slut inom sjukvården. I dessa fall vore det önskvärt om sjukvården inte endast behandlade sjukdomarna och symptomen utan att patienten även får en chans till konsultation hos en hälsocoach. Om personer som råkar ut för livsstilsrelaterade sjukdomar får en möjlighet att förändra sin livsstil, förbättra hur de motionerar och äta bättre, kan det förhindra en hel del sjukdomar även .