ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02C304 · 2010-10-25 00:00:00 — Fler än två vårdnadshavare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn ska kunna ha fler än två juridiska vårdnadshavare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt till umgänge med alla sina föräldrar. En förbättrad föräldrabalk: Barns rätt till alla sina föräldrar de gröna förespråkar en familjesyn där varje människa ska ha rätten och möjligheten att definiera sin familj. Dagens familjer är mångfacetterade och som tur är har vi kommit ifrån synen att endast traditionella kärnfamiljer ses som riktiga familjer. En svaghet i den svenska lagstiftningen på familjeområdet är begränsningen att ett barn högst kan ha två vårdnadshavare. En annan svaghet är att barnets intresse av och rätt till umgänge med personer som inte är dess vårdnadshavare inte skyddas. finns många familjer där det finns fler än två föräldrar. Det kan till exempel vara så att ett par med två kvinnor har blivit föräldrar tillsammans med en eller två män, eller så har kanske ett barns ursprungliga två föräldrar separerat och fått nya partner som fungerar lika mycket som föräldrar som de som från början var barnets föräldrar. Ett barn kan alltså ha sociala föräldrar som inte anses vara föräldrar eller vårdnadshavare enligt lagstiftningen. Att inte alla de personer som i realiteten fungerar som barnets föräldrar också är detta i lagens mening skapar flera praktiska problem. Exempelvis finns förskolor och skolor som inte vill skicka information till andra än de juridiska vårdnadshavarna. Men de största problemen uppstår vid en eventuell separation. Med dagens lagstiftning har de juridiska vårdnadshavarna alla möjligheter att frånta barnet dess rätt till umgänge och kontakt med personer som har fungerat som barnets föräldrar i praktiken sedan barnet föddes. de gröna förespråkar en politik där lagstiftningen anpassas till det faktum att barn växer upp med fler än två vuxna som tar gemensamt ansvar för barnets vård och uppfostran. Barn ska kunna ha fler än två juridiska vårdnadshavare. Likaså ska barns rätt till umgänge med sina sociala föräldrar, som inte kan bli vårdnadshavare på grund av lagstiftningens begränsningar, skyddas. Det ska inte vara avhängigt vårdnadshavarnas goda vilja. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02C307 · 2010-10-21 00:00:00 — Samordning och informationsskyldigheter till efterlevande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning och informationsskyldigheter till efterlevande. Vid byte av bostad krävs endast en adressändring på ett papper och alla berörda myndigheter blir underrättade. Samordning mellan berörda instanser sker dessvärre inte vid dödsfall då efterlevande skulle behöva det som mest. Försäkringsbolagen har ingen skyldighet att hålla sig underrättade när någon dött och meddela efterlevande att den avlidne hade en försäkring hos dem. Det som den avlidne tidigare sparat i en livförsäkring syns inte i aktuella papper. De efterlevande måste själva ringa till samtliga försäkringsbolag för att ta reda på om den avlidne hade tecknat någon försäkring hos dem. Detta gäller även försäkringar som tecknats genom ett fackligt förbund. En del anförvanter har ingen kännedom om detta förfaringssätt, medan andra känner till systemet men anser det vara psykiskt påfrestande att själva tvingas ta dessa kontakter. Samordning mellan berörda instanser Det är anmärkningsvärt att anhöriga inte får kännedom om medel som de skulle vara berättigade till, inte minst i vårt datoriserade samhälle. skickar inte ut dödsfallsintyget automatiskt. Pensionsutbetalningen, där det var aktuellt, stoppas inte heller automatiskt, utan den anhörige får, om anförvant ej meddelat dödsfallet, senare återbetala beloppet i efterhand. Ansökan till måste ske för att man inte ska gå miste om retroaktiv änkepension. Det borde på ett enkelt sätt finnas möjligheter att förenkla åtminstone denna typ av hantering, speciellt med tanke på att denna byråkrati ökar frustrationen för människor som befinner sig i en redan svår och utsatt situation. I den aviserade försäkringsavtalslagen bör regler om samordning mellan myndigheter och övriga berörda instanser samt automatisk försäkringsutbetalning till efterlevande ingå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02C308 · 2010-10-25 00:00:00 — Översyn av lagstiftning kring vårdnadstvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör få i uppdrag att se över den ändring i som gjordes 2006 samt överväga om de frivilliga samarbetssamtalen vid vårdnadstvister ska ersättas av obligatoriska medlingssamtal. En studie av närmare 3 000 tingsrättsdomar i visar att i av fallen då det dömts till enskild vårdnad i domstol så är det mamman som får vårdnaden. En anledning till att det så ofta döms till mammans fördel är att trädde en lagändring i i kraft som gjorde att samarbetssvårigheter bedömdes som ett starkare skäl för att ge vårdnaden till enbart en part, ofta mamman. Enligt gällande lag så ska det dömas till enskild vårdnad endast om det finns risk för att det förekommit incest, svårt missbruk, misshandel eller om föräldrarna har väldigt stora samarbetssvårigheter. Grunden för att bedöma samarbetssvårigheter görs då föräldrarna av kommunens socialtjänst erbjuds ett frivilligt så kallat samarbetssamtal. Samarbetssamtal är den enda åtgärd som erbjuds den förälder som inte själv kan få den andra föräldern att samarbeta om vårdnaden om barnet efter en skilsmässa. Dessa samtal har kritiserats hårt. Pappan hamnar ofta i underläge då han måste bevisa att han är en bra pappa. Några motsvarade krav på mamman att bevisa att hon är en bra mamma finns inte. Mamman kan anklaga pappan för bristande samarbete och andra anklagelser och han måste då lägga all sin energi på att försvara sig och bevisa att han är en lämplig pappa. är det så många som 160 000 barn som växer upp utan sin pappa som vårdnadshavare. Papporna får då mycket svårare att ta ut föräldraledighet och får svårare att få insyn i barnets skolgång eller sjukvård. Barn har rätt till båda sina föräldrar, i de fall det är bra för barnet. Ett barn som får växa upp utan sin pappa kommer präglas av det hela sitt liv. I värsta fall kan barnet lägga skulden på sig själv för att pappan inte är närvarande och det kan påverka dess självbild när det blir äldre. För att ge fler barn rätt till båda sina föräldrar borde en utredning få i uppdrag att se över den ändring av som gjordes och överväga en återgång till lag, så att kravet på att domstolen ska fästa särskilt avseende vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet, ses över. Dessutom borde det frivilliga samarbetssamtalet ersättas av ett obligatoriskt medlingssamtal som skyddas av sekretess, vilket innebär att det som sägs senare inte kan användas mot en av föräldrarna i en rättsprocess. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02C309 · 2010-10-25 00:00:00 — Faderskap och gemensam vårdnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rutinerna för fastställande av faderskap bör förenklas när föräldrarna till ett barn är ogifta. beslutar att ses över vad gäller att båda föräldrarna vid barnets födelse automatiskt bör få gemensam vårdnad oberoende av sitt civilstånd. Då föräldrar är gifta med varandra får de gemensam vårdnad om sina barn. Är de ogifta får modern ensam vårdnaden. Dessutom påbörjas en byråkratisk procedur för att fastställa faderskapet. Av olika anledningar kan föräldrar välja att leva tillsammans med sina barn utan att vara gifta. Om de bestämmer sig för att gifta sig är det en relation mellan vuxna och har inget med relationen till barnen att göra. Det märkliga är att om de gifter sig får de automatiskt gemensam vårdnad om barnen. Det naturliga borde vara att föräldrar får gemensam vårdnad om barnen oavsett civilstånd. Huvudregeln ska vara gemensam vårdnad oavsett civilstånd. Då måste naturligtvis faderskapet vara fastställt. Detta går till så att en ogift man skriftligen bekräftar faderskapet till sitt barn. Bekräftelsen ska bevittnas av två personer och skriftligen godkännas av modern samt socialnämnden. Denna regel måste förenklas. Föräldrarna kan till exempel redan på sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med gemensamt underteckna en försäkran om föräldraskap. En annan väg vore att föräldrarna gemensamt anmäler faderskapet till folkbokföringsregistret. i (S)
mot · GY02C310 · 2010-10-20 00:00:00 — Adoption för samkönade par tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adoption för samkönade par. En av de viktigaste reformerna för par i samkönade relationer var möjligheten att adoptera barn. Både närståendeadoption och extern adoption ansågs som stora framgångar för kampen för lika rättigheter för barnen i samkönade relationer, men också för just hbt-personer. Det politiska beslutet var en seger, men tyvärr har det knappast varit någon succé vad gäller att genomföra adoptioner i praktiken. Flera samkönade par är godkända som adoptivföräldrar men ingen har fått något barn vid utomståendeadoption via adoptionsbyrå. Detta har inte med adoptionsbyråernas egna värderingar att göra utan snarare med givarländernas. finns inget land som accepterar adoption till homosexuella par. Detta har naturligtvis inneburit en stor besvikelse för de par som godkänts som adoptivföräldrar. har ett gott renommé i världen som mottagarland av adoptivbarn. Det är därför rimligt att inleder samtal med några länder för att ge samkönade par möjlighet att adoptera barn. i (S) i (S)
mot · GY02C316 · 2010-10-15 00:00:00 — Förstärkning av etableringsrätten genom en översyn av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av för att stärka den fria etableringsrätten. Möjligheten att etablera sig för att driva näringsverksamhet är en central del för lokalt entreprenörskap. Vissa föreskrifter i (PBL) öppnar dock för olyckliga tolkningar och försvårar vid etableringen. Områden klassificeras exempelvis efter karaktär, vilket begränsar näringsidkare som vill starta företag i ett bostadsområde då hänsyn ej tas till vilken typ av verksamhet det rör sig om. PBL bör revideras i syfte att säkerställa en sund utveckling av byggnation och företagande i lokal närmiljö. PBL infördes med syftet att decentralisera ansvaret för planläggning från staten till kommunerna och som ett led i en modernisering av planering och byggnation riktade till enskilda. PBL har dock inte hängt med i takt med utvecklingen. Det är framförallt 2kap. 3§ som utgör hinder för fri etablering. Paragrafen klargör att bebyggelse skall lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet, vilket innebär att klassificeringen bostadsområde kan utgöra hinder för nyetablering av företag. Detta gäller även om företaget varken har skymmande lokaler eller utövar farlig verksamhet. (SOU 2008:68, Bygg helt enkelt) hade i uppdrag att undersöka möjligheterna att ytterligare förenkla och förtydliga de regler som styr den fysiska planeringen och vissa byggrelaterade frågor. Skrivelsen förde fram flera ändringsförslag men preciserade inga åtgärder som kan lösa de problem som denna motion tar upp. PBL behöver således fortfarande ses över vad beträffar de byråkratiska tillkortakommanden som återfinns i 2 kap. 3 § PBL. Denna brist på flexibilitet riskerar att lägga krokben för mindre företag som vill etablera sig. Lagens omodernt utformade föreskrifter tar inte hänsyn till hur företag bedrivs och vilken inverkan de har på sin närmiljö. Restriktioner bör finnas vad beträffar möjligheten att bedriva hälsofarlig verksamhet i bostadsområden. PBL bör dock revideras så att lagen, med ett generöst och flexibelt förhållningssätt, utformas så att den inte stjälper lokala företagare från att etablera sig. Innebörden av fri etableringsrätt bör stärkas och säkerställas. Därför bör en översyn av PBL genomföras så att hänsyn tas till verksamheters karaktär och förutsättningar som ett led i arbetslinjen. i (M)
mot · GY02C317 · 2010-10-15 00:00:00 — Näringstillstånd efter konkurs och insolvens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om näringstillstånd efter konkurs och insolvens. Det är viktigt att ha ett uppmuntrande och välkomnande företagsklimat. Det är individers idéer och drivkraft som ligger till grund för bildandet av nya företag. Därför behöver vi ett regelverk för insolvens som följer tiden och som speglar hur samhället ser ut . Insolvensregler har flera funktioner allt från att hantera hur någon befinns insolvent via reglering av hur man kommer ur insolvens till hur man skall förhindra att den insolvente inte uppfyller sina ekonomiska åtaganden. Insolvens bör inte heller leda till att man blir paria på livstid. Det finns flera argument för detta synsätt från att det är orättvist till att det är ekonomiskt skadligt för hela ekonomin om risktagning bestraffas alltför hårt. Få är villiga att starta företag när det är omöjligt att komma på benen igen efter det att affärsidén inte har burit. Regelverket för insolvens behöver en översyn i syfte att bättre möta vår tid och hur ekonomin ser ut . En balans måste finnas där risk uppmuntras utan att skapa instabilitet för andra. En modell som kan beaktas är att staten inför en form av pantkonto där den insolvente kan överföra kontanter som fungerar som en säkerhet för företag som personen innehar en affärsrelation med. Det skulle vara en enkel modell för att överbrygga de vardagsproblem som insolventa möts av svårighet att få kreditkort, telefonabonnemang och liknande, vilka är väsentliga för att agera i det öppna samhället. Människor skall inte diskvalificeras på livstid på grund av en konkurs. Såväl människor som idéer behöver testa sin bärkraft. Även den som hamnat i konkurs bör kunna få en andra chans vad beträffar näringstillstånd. i (M)
mot · GY02C320 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att bostadsnära kolonilotter ska bli tillgängliga för många fler i framtidens hållbara städer. Koloniträdgårdar är mycket uppskattade inslag i stadsbygden. De bidrar till trivsel, hälsa och välbefinnande, inte bara för kolonisterna själva utan också för alla som vistas i staden. De bidrar också till biologisk mångfald och lokal produktion av nyttiga, ekologiska och klimatsmarta livsmedel. Husbehovsodling ingår i en hållbar livsstil, men alla har inte råd eller lust att köpa villa för att få tillgång till en trädgård. Det borde därför bli lättare att skaffa en koloniträdgård eller en odlingslott. Tillgången på kolonilotter är mycket begränsad jämfört med efterfrågan, särskilt i de större städerna. I bl.a. och , där kolonisterna har ett inarbetat system med priskontroll, får det till följd att man oftast måste stå i kö för att få köpa en kolonistuga. I t.ex. och , där det råder fri marknad på kolonistugor, kan i stället priset på en välbelägen koloniträdgård med stuga bli mycket högt. Det rimmar illa med idén att koloniträdgårdar ska vara tillgängliga för alla. Det är knappast möjligt att i efterhand införa kösystem och priskontroll i befintliga koloniområden. Enda sättet att få ned prisnivån är då att öka utbudet av kolonistugor i attraktiva lägen. Det förutsätter att kommunerna avsätter lämplig mark för koloniområden i den fysiska planeringen och även ser till att förverkliga planerna. I har staden uppmärksammat detta och planerar nu att anlägga flera nya koloniområden med stugor som inte ska kunna bli föremål för oförtjänta värdestegringar. För att klara detta kan det bli aktuellt att för de nya koloniområdena använda sig av det beprövade systemet med utökat hembudsförfarande med priskontroll. Detta förordas av , men i har man också övervägt att upplåta kolonistugor med kooperativ hyresrätt. Alltför många kommuner tar inte sitt ansvar för att det behövs fler kolonilotter när fler bostäder byggs. På en del håll har man till och med börjat se befintliga koloniområden som en markresurs för bostadsbyggande. Till exempel hotas allra nyaste koloniområde av exploatering. Staten behöver därför bli tydligare när det gäller kommunernas ansvar för att befintliga koloniträdgårdar och odlingslotter bevaras och för att det anläggs fler koloniområden, åtminstone i en takt som motsvarar bostadsbyggandet. Det bör också utredas om den modell för priskontroll som tillämpas i bl.a. och är optimal, eller om det behövs ändringar i jordabalken eller andra lagar och förordningar för att upplåtelse av kolonilotter ska kunna ske på så enkelt och obyråkratiskt sätt som möjligt, utan risk för oförtjänta värdestegringar.
mot · GY02C323 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att förändra och förbättra synsättet på äganderätten. På många håll i vårt land finns olika typer av verksamheter som var och en på sitt vis kan upplevas som störande eller påverka omgivningen. Det kan röra sig om flygplatser, hästgårdar eller andra former av djurhållande gårdar, sophanteringsanläggningar, industrier, pappersbruk och så vidare. och andra myndigheter sätter upp regler och rekommendationer när det gäller hur nära man exempelvis får bo eller får bygga en villa vid en sådan verksamhet som kan påverka omgivningen. I regel tillåts inte byggnation av bostäder nära exempelvis flygplatser eller hästgårdar, med hänvisning till olika skyddsavstånd. Om det visar sig att någon flyttat till ett område där det finns en störande verksamhet blir det således verksamheten som får lägga ner och flytta, trots att den var först på plats. Detta ger upphov till många problem. Exempelvis kan det vara bra att det finns en hästgård nära ett bostadsområde i en tätort, då detta ger en ökad närhet och livskvalitet för de människor som de facto vill bo nära en hästgård men inte vill flytta långt ut på landet. Men skulle någon i området klaga är det hästgården som får stryka på foten. I finns två flygplatser som inom ett mycket stort utbredningsområde begränsar möjligheterna till att bygga bostäder och anlägga skolor, förskolor och liknande. Detta gäller med det gamla sättet att beräkna och begränsar utbyggnad med hänsyn till buller och inte utifrån den upplevda störning som flygbullret innebär för dem som ändå vill bo centralt i staden. Regeringen har låtit göra en utredning för att just minska på problematiken med buller. Det finns många olika exempel på verksamheter som på var sitt sätt kan upplevas som störande. Det är också så att det som för en medborgare upplevs som störande, för någon annan är helt acceptabelt. Därför är det fel att regelverk och lagar inte stöder befintlig verksamhet som är först på plats utan att den som flyttar dit senare kan riskera hela verksamhetens framtid genom ett klagomål. Detta handlar om ansvar för den som bedriver den befintliga verksamheten, respekt för såväl den som flyttar dit som den som bedriver verksamheten och om äganderätten för den som var först på plats. Vi anser att i de fall någon flyttar till en plats eller uppför ett boende eller en verksamhet som ligger nära eller inom befintligt skyddsavstånd till en verksamhet som på något sätt kan förutses vara störande bör det i fastighetsregistret för evig tid skrivas in att den som är inflyttad inte äger rätt att överklaga i händelse av att den befintliga verksamheten upplevs som störande och att detta inryms inom gällande lagstiftning för vad som ändå är acceptabelt. Därmed önskar vi att regeringen låter göra en sådan översyn i syfte att se över möjligheterna att modernisera och anpassa lagstiftningen vi lever i och de förutsättningar som därmed ges. Finn (M)
mot · GY02C324 · 2010-10-27 00:00:00 — Förenkling av regelverket för byggande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket kring bostadsbyggandet. Människors rätt att själva bestämma över sitt boende måste öka. Trots insatser för att förenkla planprocessen finns det mycket kvar att göra. Självklart finns det krav och byggnormer som är berättigade och nödvändiga för att upprätthålla en god säkerhet och förbättra bostadsköparens möjligheter att försäkra sig om att bostaden håller en god kvalitet. Men är det statens uppgift att bestämma att mitt kök och minst ett av mina sovrum ska ligga på entréplan? Och varför får jag inte bygga ett sovrum utan fönster? Det kan vara rimligt att staten ställer fler krav på allmännyttans fastighetsägare och på stora hyresvärdar jämfört med den som bygger ett sommarhus, en enfamiljsvilla eller ett hus för ett fåtal hushåll. De bör ges en större frihet och inte utsättas för samma detaljregleringar. Likaså bör byggreglerna för studentbostäder förenklas så att kravet på avskiljbarhet kan minskas om de boende kan få samma funktioner i gemensamma utrymmen. Jag anser att regelverket för bostadsbyggande måste förenklas, utan att åsidosätta krav på energieffektivitet, säkerhet, hälsoaspekter och kvalitet.
mot · GY02C326 · 2010-10-27 00:00:00 — Juridiskt ombud för barn vid tvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om juridiskt ombud med särskild barnkompetens för barn vid tvister. Den socialdemokratiska regeringen gjorde en utredning vad gäller barns ställföreträdare vid tvister (Ds 2002:13), vari man tog den ståndpunkten att i de flesta mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge kan barn och föräldrar inte anses ha motstridiga intressen, eftersom barnet normalt inte är part i sådana mål och ärenden. I de ärenden om vårdnad där barnet kan vara part skall enligt gällande rätt en god man förordnas för barnet på grund av intressekonflikten mellan förälder och barn. Några lagstiftningsåtgärder med anledning av ansågs därför inte behöva vidtas med hänsyn till gällande rätt. Det är dock viktigt att barns intressen vid rättsprocesser särskilt tas tillvara av ombud med gedigen barnkunskap. Det måste framhållas, tvärtemot vad förra regeringen ansåg, att det i de flesta mål om vårdnad, boende eller umgänge är barnet eller barnen som hamnar i kläm mellan föräldrarnas motstridiga i behov av ombud. I princip alltid när oförmåga att komma överens leder till rättsliga förfaranden, blir situationen känslig och svår. Merparten av de föräldrar som bryter upp från ett förhållande klarar av att lösa vårdnads- och umgängesfrågorna på ett sätt som minimerar skadorna för deras barn. Dock är det inte ovanligt, vilket erfarna familjerättsadvokater vittnar om, att ekonomiska intressen snarare än barnets bästa spelar störst roll. Problematiken för ett barn i sådana fall blir än mer svårlöst. Alla frågor om vårdnad och umgänge ska enligt lösas med barnets bästa som utgångspunkt. När ett barn hamnar i en domstolsprocess som rör vårdnad och umgänge är en stor skada redan skedd i och med föräldrarnas konflikt. Denna skada kan inte repareras av domstolens beslut, oavsett hur domstolen dömer blir barnet alltid den som lider den största förlusten. Därför är det rimligt och i enlighet med intentioner att endast personer med gedigen barnkunskap och insikter i de psykosociala problemen ska hantera dessa svåra fall. Barn behöver ha egna ombud som enbart tillvaratar deras intressen under hela vårdnadsutredningen. Detta bör ges regeringen tillkänna.