mot · GX02Fi15 · 2010-05-03 00:00:00 — Den svenska har en central uppgift och måste få de verktyg som krävs för att genomföra sitt grundläggande uppdrag som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att människor känner tillit till den finansiella sektorn, vilket många inte gör . Vi ser även behov av att stärka arbetet med att identifiera insiderbrott och otillbörlig marknadspåverkan. Det måste noggrant följas att har tillräckliga resurser för sitt arbete. Regeringen höjer i vårpropositionen anslaget till med , vilket vi välkomnar. Alla kreditgivare ska ställas under tillsyn Konsumenter av finansiella tjänster behöver skydd. Vi vill att alla finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter ska stå under Finansin-spektionens tillsyn. krävs tillstånd endast för de verksamheter som kombinerar utlåningsverksamhet med inlåning. Många av de företag som erbjuder de mest kostsamma lånen står därmed utan tillsyn från . Det är inte acceptabelt. 5 gInvesteringar i jobb och välfärd kräver skatter Oförändrad samlad inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare (cirka +/per individ). Sänkt skatt för pensionärer halverad klyfta för normalpensionärer. Inget förvärvsavdrag för miljonärer. Höjd skatt för förmögna. Höjda klimat- och miljöskatter. behöver en ny färdriktning. Vi rödgröna partier vill investera i en utveckling som gör både samhället och individen friare. För det behöver vi starka offentliga finanser. Vår prioritering är glasklar: Välfärden måste sättas före nya stora skattesänkningar. Skatter har vi främst för att finansiera vår gemensamma välfärd. Skattesystemet ska vara likformigt, transparent och enkelt. Möjligheterna till skatteplanering ska minimeras. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärker vi välfärden och skapar rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Skattesystemet ska vara rättvist. Utformningen av skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt, i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Vår gemensamma syn innebär att skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skatternas utformning ska främja en hög sysselsättning och en ökad hållbar tillväxt. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. De förändringar av skattepolitiken som vi i det rödgröna samarbetet föreslår kommer att göra skattesystemet rättvisare och enklare, och därmed mer effektivt. Den borgerliga regeringen ärvde ett överskott i de offentliga finanserna om 70miljarder kronor. Detta överskott har förbytts i ett stort underskott. Trots det försämrade läget i de offentliga finanserna har regeringen fortsatt att låna till skattesänkningar. Totalt sett har regeringen sänkt skatterna med . planerar regeringspartierna för ytterligare 100miljarder kronor nästa mandatperiod. Regeringen har motiverat sin skattepolitik med att ökade skillnader mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar skapar fler jobb. Men så har inte blivit fallet. Tvärtom har sysselsättningsgraden minskat och arbetslösheten ökat sedan regeringen tillträdde. har inkomstklyftorna i ökat. Den borgerliga regeringens skattepolitik har kraftigt fördjupat klyftorna. Den rikaste tiondelen har fått nästan lika mycket som av folket har fått tillsammans. Den procent som tjänar mest har fått nästan lika mycket som av folket. Det är fel politik för . Det skapar inga nya jobb utan bara ökade klyftor. Vi vet att blir starkare om klyftorna i samhället minskar. Skattepolitiken ska bidra till ökad jämlikhet. Fördelning av regeringens skatteförändringar och reformer, 20062010 Förändringar i inkomsttagares inkomst efter skatt, i relation till medelvärdet. Fördelningen är gjord på hundradelar, där 1 är den procent med lägst inkomst och 100 den procent med högst. Källa: , dnr 210:466. (i) Skatt på inkomst Avskaffa klyftan mellan pension och lön Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. Pension är inget bidrag utan uppskjuten lön. Vi menar att diskrimineringen av pensionärer inte leder till fler jobb. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga alliansen har medvetet skapat och vill behålla skatteklyftan mellan pension och lön. Vi vill sänka skatten för breda pensionärsgrupper. Alla pensionärer med en inkomst upp till ca får en större skattesänkning med vårt rödgröna förslag än med regeringens förslag. Skatten för pensionärer sänks genom att grundavdraget för pensionärer höjs. Totalt kostar förslaget , inklusive regeringens förslag. Höjt grundavdrag för pensionärer Skattesänkning för pensionärer (kronor ) Sänkt skatt 2011 m. vårt förslag Vi rödgröna partier menar att olika typer av inkomst av tjänst ska beskattas lika. Det är inte rimligt att den som är föräldraledig eller den som har gått i pension och redan har gått ned i inkomst ska behöva betala en högre skatt än den som jobbar vid samma inkomst. Därför avsätter vi i den här budgeten 1miljard kronor som finansieras genom att förvärvsavdraget växlas ned med 1miljard kronor. En modell kan vara att höja grundavdraget för personer upp till och anpassa skiktgränsen så att förslaget är neutralt för den statliga inkomstskatten. Denna modell innebär dock att personer som t.ex. är sjuka delar av året och jobbar inte får ta del av skattesänkningen. Vi vill även att de som uppbär inkomst från våra trygghetsförsäkringar under delar av året ska få ta del av skattesänkningen. Därför kommer vi i regeringsställning att se över hur en sådan modell kan utformas. Med en sådan modell får en långtidsarbetslös person ca i sänkt skatt. Fortsatta steg för att nå en mer likformig beskattning ska tas under nästa mandatperiod. Det innebär att steg ska tas för att skillnaden i beskattning mellan löntagare och andra grupper, exempelvis föräldralediga, arbetslösa och sjuka, ska minska. Trygghetsväxlingen sänkt kostnad för medlemskap i a-kassan Sedan den borgerliga regeringen förändrade a-kassan har många fått sina avgifter till a-kassan höjda med . har ersättningen försämrats. Vårt förslag är att kostnaden för alla sänks till ca genom en skattereduktion. Differentieringen tas därmed bort. Den sänkta kostnaden för a-kassan finansieras genom en nedskalning av förvärvsavdraget. För löntagarkollektivet tar skatteförslagen ut varandra. Förändringen slår dock olika för olika individer, beroende på inkomst och hur hög ens a-kasseavgift är. A-kassemedlemmar med låga inkomster och höga avgifter tjänar mest. Detta ska genomföras . Nedan finns en tabell som visar hur förslaget påverkar olika typer av individer, beroende på deras nuvarande a-kasseavgift och inkomst. Effekten av trygghetsväxling mellan a-kasseavgift och förvärvsavdrag Trygghetsväxling: Samlad effekt för en medlem i TCO/Unionen (i avgift/månad) Sänkt skatt med /mån. Sänkt skatt med /mån. Höjd skatt med /mån. Höjd skatt med /mån. Trygghetsväxling: Samlad effekt för en medlem i LO/Metall (i avgift/månad) Sänkt skatt med /mån. Sänkt skatt med /mån. Sänkt skatt med /mån. Sänkt skatt med /mån. Trygghetsväxling: Samlad effekt för en medlem i /Akademikerna (i avgift/månad) Höjd skatt med /mån. Höjd skatt med /mån. Höjd skatt med /mån. Höjd skatt med /mån. Löntagarna betalar sina medlemsavgifter i fackliga organisationer med beskattade pengar. En del av arbetsgivarnas medlemsavgifter till arbetsgivarorganisationerna betalas däremot med oskattade medel. Detta utgör en principiell orättvisa på arbetsmarknaden. Den svenska modellen är beroende av starka parter på ömse sidor. Vi vill därför se över möjligheten att skapa en skattemässig neutralitet mellan avgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Avdrag för hushållsnära tjänster Vi är överens om att avskaffa avdraget för hushållsnära tjänster. För att skapa förutsättningar för branschen att anpassa sin verksamhet föreslår vi att avskaffandet sker . Inget förvärvsavdrag på miljoninkomster Vi menar att den som har miljoninkomster inte behöver något förvärvsavdrag. Regeringens orättvisa politik har kraftigt gynnat de som tjänar mest. Det har inte skapat jobb utan i stället ökat ojämlikheten och underskotten i de offentliga finanserna. Alla som får del av välfärden i behöver bidra till den efter förmåga. Vi vill därför trappa av förvärvsavdraget så att det är borta vid miljoninkomster. Avtrappning sker från . För den som tjänar betyder avtrappningen en skattehöjning på ca . För den som tjänar 80000 betyder det en höjd skatt om ca . Förvärvsavdraget är helt borta vid arbetsinkomster över 103000 . (ii) Socialavgifter Sociala avgifter finansierar pensioner och gemensamma försäkringar för löntagarna. Nivån på de sociala avgifterna måste därför alltid i första hand avgöras av de behov de ska täcka. Skatterna måste medverka till ett bättre klimat för entreprenörskap. Arbetet för att bekämpa regelkrångel måste prioriteras. Småföretagens villkor ska förbättras. Vi vill förbättra kapitalbildningen för små företag bl.a. genom att ett riskkapitalavdrag införs. Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag Att sänka småföretagens kostnader för att anställa och växa är ett prioriterat område. I denna motion lägger vi förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagen med 2miljarder kronor 2011 och 2012. Modellen beskrivs närmare i jobbkapitlet. Vi kommer att gå vidare med ytterligare lättnader för småföretagen . Vi vill också se över företagens sjuklönekostnader. Ineffektiv nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga avskaffas Ungdomsarbetslösheten i är bland högsta. Regeringens enda svar på den höga ungdomsarbetslösheten är att sänka arbetsgivaravgiften för alla företag som har en ung personalstyrka. Regeringens finanspolitiska råd anser att nedsatta socialavgifter för olika åldersgrupper är ett ineffektivt och dyrt sätt att öka sysselsättningen. Vi delar experternas bedömning och föreslår i stället att arbetsgivare som anställer ungdomar som är arbetslösa ska få en skattereduktion motsvarande hela arbetsgivaravgiften. För långtidsarbetslösa ungdomar kan skattereduktionen kombineras med befintliga stöd.15 En tidsgräns ska sättas. Denna kombinerade insats kallar vi förstajobbetavdrag. Vi avser att se över nystartsjobben. Arbetsförmedlingen behöver kunna garantera kollektivavtalsenliga löne- och anställningsvillkor för nystartsjobben, och vi vill dessutom se till att systemet inte missbrukas. (iii) Punktskatt på alkohol och tobak Vi föreslår att skatterna på alkohol och tobak höjs med totalt netto. Effekten av förslaget är att en flaska vin som kostar ökar i pris med 2,50kronor och en flaska sprit ökar med ca . Vi föreslår att skatten på tobak höjs med . Effekten av förslaget är att ett paket cigaretter ökar i pris med , och en dosa snus ökar med . Detta motsvarar en ökning av skattinkomsterna netto . (iv) Skatt på fastigheter och kapital De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. Personer med lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt, medan vanliga småhusägare i stället bara har fått se sin fastighetskatt byta namn till fastighetsavgift. Det rödgröna förslaget om fastighetsskatt innebär en oförändrad fastighetsavgift för de allra flesta småhusägare, en sänkt fastighetsskatt för bostadsrättsföreningar och hyresfastigheter, en höjd skatt för villor värda samt ett gradvis avskaffande av uppskovsskatten. Beskattningen av fastigheter är kopplad till kommunerna. I detta budgetförslag kvarstår denna modell, och därmed så tillfaller fastighetsavgiften, inklusive de inkomster som tillkommer vid förändrade taxeringsvärden, kommunerna. En ny rättvis rödgrön fastighetsskatt Vi har lämnat ett tydligt lugnande besked till landets villaägare. Detta besked tillsammans med övriga delar i vår gemensamma överenskommelse om fastighetsskatten gäller. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar: Rättvisa: De som har de dyraste villorna med ett marknadsvärde över ca (dvs. ett taxeringsvärde om eller mer) kommer att få höjd skatt. så utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt.16 Neutralitet: Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. Rörlighet: Uppskovsskatten och begränsningen för uppskov tas successivt bort, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg tas skatten på uppskov bort. Därmed har nästan hälften av den statsfinansiella kostnaden av att avskaffa uppskovet uppnåtts. Vi kommer även att tillsätta en utredning som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställa att uppskoven betalas in. har i en rapport föreslagit att varje studentkorridor beskattas som en bostad i stället för att som ta ut en avgift för varje rum. Vi ställer oss bakom detta förslag och föreslår att det genomförs. Inkomst- och förmögenhetsklyftorna ökar i . Vi menar att det är djupt problematiskt. Tillsammans vill vi driva en politik som minskar de ekonomiska skillnaderna mellan människor; då blir ett rikare och bättre land. Den avskaffade förmögenhetsskatten hade en bra fördelningspolitisk profil men också stora brister. Skattens utformning gjorde att vissa grupper kunde minska sin beskattning väsentligt. Att återinföra förmögenhetsskatten i sin tidigare form är inte helt realistiskt. Däremot finns det ett behov av att de med stora förmögenheter bidrar mer. Vi avser därför att utreda hur skatten på förmögna kan öka. Utredningen ska göras i bred dialog med näringslivet. Utgångspunkten för utredningen är att de skattehöjningar som genomförs ska ha begränsade samhällsekonomiskt negativa effekter, ha en likadan eller bättre fördelningspolitisk profil samt ge i intäkter. Detta motsvarar ungefär hälften av vad den tidigare förmögenhetsskatten skulle ha inbringat. Höjd stämpelskatt för juridiska personers förvärv av fastigheter I vårpropositionen föreslår regeringen en höjning av stämpelskatten för juridiska personer vid förvärv av fastigheter på . Vi föreslår en ytterligare höjning med lika mycket. (v) Miljö- och klimatskatter Användningen av skatter och andra ekonomiska styrmedel måste öka för att klimat-, miljö- och energimålen ska kunna nås på ett effektivt sätt. Fördelningspolitiska och regionala effekter av åtgärderna ska beaktas. Vi behöver en politik som ställer om och där vi gemensamt i samhället tar ansvar för att minska utsläppen av växthusgaser. För att underlätta för människor att göra klimatsmarta val föreslår vi att koldioxidskatten höjs. Därigenom synliggörs samhällskostnader som annars inte syns i priset, och konsumtionen styrs i en mer hållbar riktning. Vi föreslår i denna vårmotion att koldioxidskatten höjs med 2011 och ytterligare 2012. Detta motsvarar respektive i bensinpris i konsumentledet. Vår bedömning är att nivån på koldioxidskatten, utöver den befintliga indexeringen, endast ska höjas i två steg , 2011 och 2012. Därefter kommer effekten av skatten att utvärderas, och vi kommer att göra en samlad bedömning av om det krävs ytterligare investeringar eller förändringar av de ekonomiska styrmedlen för att klimatmålen ska kunna nås. Indexeringen av koldioxidskatten ska ses över under nästa mandatperiod, för att kunna justeras efter 2014. För att kompensera för dem som behöver bilen för att ta sig till och från arbetet, och de som använder bilen i arbetet, höjer vi reseavdraget med 2011 och 2012. För att underlätta omställningen till mer hållbara drivmedel vill vi kombinera det höjda reseavdraget med t.ex. stöd till efterkonvertering. Dagens system med reseavdrag ska ses över och bör reformeras. ska en utredning tillsättas med syfte att se över reseavdragen och föreslå förändringar som gynnar kollektiva transporter. Förutsättningarna för boende i glesbygd ska inte försämras. En modell som bör utredas är ett färdmedelsneutralt avståndsbaserat reseavdrag. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Vår gemensamma uppfattning är att ägare till fordon med låga utsläpp ska gynnas och ägare till bilar med höga utsläpp ska betala mer. Vi vill i samråd med fordonsindustrin utreda hur ett sådant system kan utformas. En modell som vi vill pröva är en nybilsskatt eller bonus, som gynnar miljöfordon och beskattar fordon med större påverkan på miljön hårdare. kommer vi också att skärpa koldioxidrelateringen av fordonsbeskattningen samt utreda hur förmånsbeskattningen kan reformeras så att inköp av fordon med låga utsläpp gynnas bättre än . För att dämpa effekten av den höjda koldioxidskatten på kollektivtrafiken ska fordonsbeskattningen på bussar sänkas med . Vi föreslår att en skatt införs på handelsgödsel. En återföring till jordbruksnäringen fanns kopplad till den skatt som tidigare fanns på handelsgödsel. Vi kommer också att ha en modell för återföring kopplad till den nya skatten. Exakt hur återföringen ska ske kommer att utredas. Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. Vi föreslår att fastighetsskatten på vattenkraft höjs med 700miljoner kronor mer än i regeringens förslag . Även skatten på termisk effekt i kärnkraftverk kan öka utan direkt effekt på elpriset. Skatten höjs från ca per MW och månad till ca per MW och månad. Detta ger den konsoliderade offentliga sektorn en inkomst på . Totalt ger dessa förslag ca . Enligt bedömning i vårpropositionen så påverkar inte höjningen elpriset. Men vi kommer att säkerställa att den elintensiva industrin inte påverkas negativt av dessa förändringar. De intäkter som dessa förändringar ger är viktiga delar i finansieringen av de investeringar som vi gör för att skynda på utvecklingen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan vi genom dessa skatteförändringar finansiera större delen av den satsning som vi gör på att rusta upp och klimatrenovera miljonprogramsområdena. Problemet med uttagsskatten för vindkooperativ måste få en snar lösning, så att den andelsägda vindkraften åter kan ta en aktiv del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Vi kräver att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lösa frågan. Utredningen kan exempelvis titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativens utdelning. Miljöskatt för fluorerade gaser Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt som stimulerar utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium för att få bort de fluorerade gaserna. Vi föreslår att en sådan skatt införs. Regeringen har avskaffat miljöskatten på avfallsförbränning. I avvaktan på en grundlig analys av mål- och medelseffektivitet för avfallspolitiken bör skatten på förbränning av avfall återinföras . Kilometerskatt för tung svensk och utländsk lastbilstrafik En kilometersskatt på tunga lastbilstransporter kan tidigast införas och ska användas för att finansiera investeringar i infrastruktur. Rätt utformad bör en kilometerskatt kunna öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitaget, bullret samt utsläppen. Vid införandet av en kilometerskatt måste dock hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten. Vi vill införa en skatt i nivå med vad och Klimatberedningen har föreslagit. I dessa beräkningar har skatten varit i genomsnitt ca per kilometer prisläge. Detta motsvarar en inkomst på ca . stöder förslaget att införa en kilometerskatt för tung trafik (RE 40A2008:10807). bedömer dessutom att har underskattat antalet transportkilometer och bedömer att intäkterna kan bli väsentligt högre. För att skapa sunda konkurrensförhållanden ska kilometerskatten omfatta såväl svenska som utländska åkare. För att bidra till finansieringen av den rödgröna Stockholmssatsningen och för att effektivisera utnyttjandet av hårdast belastade vägsträcka vill vi tidigarelägga införandet av trängselskatt på och införa skatten . Vår bedömning är att en sådan utvidgning av trängselskatten kan ge ett årligt överskott om runt . (vi) Övriga inkomster Regeringen har under innevarande mandatperiod i ökad utsträckning räknat av kostnader för flyktingmottagande mot biståndsramen. Vi rödgröna partier menar att de avräkningar mot biståndsramen som görs för flyktingmottagande och skuldavskrivning ska minska. 6Effekter av de rödgröna förslagen (i) Effekter för de offentliga finanserna I denna motion föreslås en rad satsningar. De är alla finansierade och ryms inom en ansvarsfull budget. I detta avsnitt finns tabeller som visar effekterna på de offentliga finanserna av våra förslag. Utgifts- och inkomstförändringar 20112012 jämfört med regeringen Förändring finansiellt sparande offentlig sektor Regeringen föreslår i vårpropositionen en förändring i budgetlagen. Vi rödgröna partier menar att förändringar i budgetlagen bör föregås av en bredare beredning än vad som har skett i detta fall. Oppositionen har inte bjudits in i beredningsprocessen. För att uppnå långsiktigt hållbara statliga budgetregler borde en mer omfattande beredning ha genomförts, med möjlighet att därmed upprätthålla systemets legitimitet och giltighet gemensamt. (ii) Effekter för kommunsektorn I denna motion föreslår vi en rad tillskott till kommunsektorn. Totalt får kommunsektorn i ökade resurser 20112012, varav 9miljarder kronor är breda satsningar till mer personal. Totalt 12 miljarder i ökade resurser till kommuner och landsting 20112012 satsningar: 9 miljarder till mer personal 20112012 Riktade satsningar: Drygt 3 miljarder 20112012 Effekter av övriga utgifts- och skatteförslag för kommunsektorn I denna motion föreslås en rad förändringar på såväl skatte- som utgiftssidan. De som inte räknas upp i tabellen ovan är dock neutrala för kommunsektorn. Det gäller förslagen till förändringar i transfereringar, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen och sjukpenningen, som leder till ändrade skatteintäkter. Förslagen är dock utformade så att de genomförs neutralt för kommunsektorn. I utgiftstabellerna redovisas nettokostnaden för den konsoliderade offentliga sektorn (KOS). Även skatteförslagen genomförs neutralt för kommunsektorn. I skattetabellerna redovisas nettokostnaden/nettointäkten för den konsoliderade offentliga sektorn (KOS). Det betyder att våra skatteförändringar är neutrala för kommunerna och ålderspensionssystemet. Färre i behov av socialbidrag Utöver våra rödgröna förslag om mer resurser till kommunsektorn innebär ett flertal av våra andra förslag att behovet av ekonomiskt bistånd (socialbidrag) minskar i landets kommuner. Det gäller t.ex. dessa förslag: Lägre kostnader för a-kassan. Högre ersättningsnivå och höjda tak i a-kassan. Bättre sjukförsäkring, utan stupstock, och omförsäkring av utförsäkrade. Höjt underhållsstöd till ensamstående föräldrar. Höjt bostadsbidrag till ensamstående föräldrar. Fler jobb och utbildningsplatser. Vi redovisar dock inte några beräkningar för vad dessa förslag innebär för behovet av försörjningsstöd, utan nöjer oss med att konstatera att dessa förslag innebär bättre förutsättningar för kommunerna. (iii) Effekter för hushållen har tagit fram ett antal hushållsexempel som visar effekten av våra förslag för den enskilde. För varje typfamilj har beräknat den disponibla inkomsten för respektive hushåll med föreslagna förändringar 2011 (jämfört med de skatter och regler som gäller 2010). Enligt gällande regler 2010 Summa skatt () Alkohol/tobak/bensin Pension 1: . Pension 2: . Hus: taxeringsvärde på . Konsumtion av alkohol och tobak: . Enligt gällande regler 2010