ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub201 · 2010-10-14 00:00:00 — Utbildning för att bättre bemöta våldsutsatta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av utbildningskraven för socionomer i syfte att förbättra bemötandet av våldsutsatta. Det finns en allmänt känd kunskap om den omfattande förekomsten av våld i nära relationer. Regering, landsting och kommuner har gjort och gör stora satsningar för att de kvinnor som blivit utsatta ska få skydd och stöd. Polisen har satsat på utbildning av sin personal och drev en särskild kampanj för att fler utsatta kvinnor ska våga göra anmälan. Barn som bevittnat våld i hemmet ses enligt lagens mening som offer och skall agera därefter. Det finns dock fortfarande stora brister som leder till att de som utsatts för våld eller bevittnat våld inte bemöts på ett professionellt sätt i kontakterna med och inte heller får de samhällsinsatser som krävs. Varje utsatt barn och varje utsatt kvinna är i en unik och mycket sårbar situation, en situation som är svår att förstå om man inte själv har egen erfarenhet. Bemötandet är avgörande, och för att skapa förtroende krävs kunskaper. För en socionom borde det därför krävas högskoleutbildning i våld i nära relationer. Det finns visserligen 50-poängs högskoleutbildningar, men regeringen bör se över socionomutbildningen och hur redan utbildade socionomer kan komplettera sin utbildning för att på ett bättre sätt möta våldsutsatta.
mot · GY02Ub202 · 2010-10-14 00:00:00 — Utbildning i danska språket i skånska skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skånska skolor borde undervisa i danska språket. Integrationen mellan och går framåt, även om vi skulle önska en snabbare integration för en ännu bättre tillväxt i . I tider av hög skånsk arbetslöshet har tusentals skåningar fått arbete i . Det är en mycket positiv utveckling som inte ser ut att avstanna på något sätt. Vi vet t.ex. att den danska demografin med stor sannolikhet kommer att innebära en ännu större efterfrågan på skånsk arbetskraft. Många tror att det är enkelt för en skåning att ta steget över sundet för att jobba, men den kulturella och språkliga förståelsen mellan våra båda delar av är inte alltid så god. Den har för sedan beslutat att satsa för att stödja skånska skolor att genomföra projekt tillsammans med danska partnerskolor i . Detta är utmärkt. Ett allt större skolutbyte, kulturellt utbyte och resande för arbete och nöje över sundet gör att kultur- och språkförståelsen ökar, men fortfarande inte i tillräckligt stor utsträckning. Därför bör skånska skolor undervisa betydligt mer i det danska språket. Det är inte rimligt att ha danskundervisning i , eller , men det är fullt rimligt i .
mot · GY02Ub203 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppsgränsen för studiemedel. har studenters möjlighet att arbeta vid sidan av studierna kraftigt inskränkts genom den så kallade fribeloppsgränsen som reglerar hur stora inkomster en student får ha innan studiemedlet dras in. Alliansregeringen har under den gångna mandatperioden lyckligtvis höjt fribeloppsgränsen, men ett fullständigt avskaffande återstår och är nödvändigt för både studenters och samhällets bästa. Fribeloppsgränsen bestraffar flit och ansvarstagande. Möjligheten att arbeta vid sidan av studierna för mycket positivt med sig; för den enskilde studenten såväl som för samhället i stort. Att arbeta extra parallellt med studierna ger en bättre kontakt med arbetsmarknaden och underlättar för studenter att få ett arbete efter examen. kan ett extraarbete även göra det enklare för studenter att tillgodogöra sig den ofta mycket teoretiska högskoleutbildningen genom att få chans att praktiskt tillämpa kunskaperna i arbetslivet . Ett avskaffande av fribeloppet skulle medföra att fler studenter själva kan försörja sig helt eller delvis genom eget arbete . Färre studenter skulle därmed hamna i kraftig skuldsättning. Även samhället i stort tjänar ekonomiskt på ett avskaffande av fribeloppet då fler skulle arbeta, svartjobben minska och skatteintäkterna öka. Fribeloppsgränsen bör avskaffas helt, åtminstone vad gäller lånedelen i studiemedlet. Ett lån är något som du själv tar ansvar för och förbinder dig att betala tillbaka. Då är det också fullt rimligt och rättvist att du själv väljer om du vill kombinera ett lån med arbete. Studenter själva såväl som samhället i stort har mycket att vinna på att studier och arbete inte ses som två separata världar utan kan integreras bättre.
mot · GY02Ub204 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka valfriheten i vuxenutbildning och svenskundervisning för invandrare. har det varit möjligt att driva grund- och gymnasieskolor som fristående skolor efter godkännande av . Detta har inneburit en ökad valfrihet för elever och föräldrar samt en mångfald av skolor. När det gäller vuxenutbildning är fallet annorlunda. Vuxenutbildning kan visserligen drivas av andra än kommunen men bara om kommunen själv väljer att lägga ut utbildning på entreprenad. Det stora genombrottet för detta kom under , där den dåvarande regeringen uttalade att användandet av flera utbildningsanordnare var nödvändigt för att uppnå önskad flexibilitet och anpassning till de aktuella behoven. Men kommuner har också möjligheten att endast erbjuda vuxenelever möjlighet att studera i den kommunala vuxenutbildningen. En modern vuxenutbildning beredd att möta de nya krav som ett globaliserat kunskapssamhälle kräver måste vara mer efterfrågestyrd . Detta konstaterades även i den statliga utredningen i vuxenutbildningen (SOU 2008:17). Utredaren föreslog att ett system med fristående utbildningsverksamheter som motsvarar skolformerna inom det offentliga skolväsendet för vuxna skulle införas för att främja en mångfald av vuxenutbildningar med hög kvalitet. Tanken var att det förutom kommuner och landsting även skall ges möjlighet till enskilda att vara anordnare av formell vuxenutbildning, förutsatt att de har beviljats tillstånd. Det är dags att införa ett system för fristående vuxenutbildning med ett nationellt system och med samma villkor för alla anordnare. Detta bör gälla vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Ub205 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. Utbildning ska löna sig. Det ska också vara lönsamt att jobba. Arbete, såväl under terminerna som , är en mycket viktig ingång till arbetslivet för många studenter eftersom kontakter med arbetsgivare skapas. Eftersom bristande arbetslivserfarenhet dessutom är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb borde all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras. Det ska således alltid och på alla sätt löna sig att jobba. Studiemedelssystemet ska ställa krav på studieresultat. Studenter får studiemedel fördelat på en bidragsdel och en lånedel. Huruvida studenten vill låna, är upp till den enskilde. Fribeloppet innebär att studenten kan ha en viss inkomst under ett kalenderhalvår utan att dennes studiemedel minskas. Om studentens inkomst överstiger detta så kallade fribelopp, reduceras studiemedlet. En student som kämpar för en bättre tillvaro genom att jobba extra och tjäna pengar och därmed får en inkomst som överstiget fribeloppsgränsen blir återbetalningsskyldig till CSN. Studenten måste då betala tillbaka sitt studiemedel, såväl lån som bidrag. Alliansen har under den förra mandatperioden beslutat om att höja fribeloppsgränsen, vilket är ett steg i rätt riktning. Men problemet kvarstår fortfarande att studenter tvekar inför att jobba extra och lov i rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Marginaleffekterna motverkar att fler studenter jobbar. Det finns också en risk att studenter hellre jobbar svart för att inkomsten på det sättet inte ska synliggöras, vilket då skulle kunna påverka studiemedlen. Svartjobb och hinder för att jobba är något som måste motverkas. Eftersom studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat finns inget motsatsförhållande till att avskaffa fribeloppsgränsen. Den student som vill studera och därtill vill kunna arbeta och lov ska kunna göra detta inte hindras. Besluten över varje människas ekonomi och livssituation bör tillhöra individen, inte staten. Därför måste fribeloppet för studenter avskaffas. Regeringen bör därför se över möjligheten att utreda hur och när fribeloppsgränsen för studenter kan avskaffas.
mot · GY02Ub206 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning inom geriatrik. Det finns bristfälliga kunskaper inom hälso- och sjukvården om både geriatrik (sjukliga åldrandet) och gerontologi (friska åldrandet). För att möta dagens och framtidens krav måste dessa kunskaper utvecklas och breddas till alla som är engagerade i omhändertagandet av äldre. Situationen för de sjuka äldre är komplex, och vården och omsorgen måste möta både biologiska, psykologiska, sociala och andliga aspekter. Därför behövs en bred utbildning till ett antal olika personalkategorier. Dagens grundutbildningar tillgodoser inte behoven av geriatriska och gerontologiska kunskaper. Som exempel kan nämnas att läkarutbildningen bara innehåller geriatrik och att specialistutbildningen av distriktsläkare, som ofta får ett stort ansvar för vården av äldre, helt kan sakna geriatrik. Det är därför uppenbart att den geriatriska utbildningen inom läkarnas grundutbildning behöver förstärkas, liksom också sjuksköterskornas och undersköterskornas grundutbildningar. Detta försvåras dock av att antalet geriatriska vårdplatser vid sjukhusen är begränsat, varför även den primärkommunala hälso- och sjukvården aktivt bör involveras i denna utbildning. För att detta ska uppnås behöver också antalet akademiska lärare med geria-trisk kompetens utökas. För att dagens och framtidens rekrytering av läkare ska säkras behövs särskilda åtgärder. Ett sätt är att markera vikten av den geriatriska kompetensen inom klinik- och verksamhetsledningar liksom inom den medicinska kliniska forskningen. Regeringen bör därför utarbeta en långsiktig plan för hur kunskapsnivån inom geriatriken kan höjas och säkras för att den åldrande människan ska få den vård och omsorg hon behöver.
mot · GY02Ub207 · 2010-10-20 00:00:00 — CSN och högskolornas terminsindelning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning av hur studiemedelssystemet kan utformas så att studenter inte riskerar att mista studiemedel trots att de läser rätt antal högskolepoäng. har det uppstått problem mellan () och (). På vissa av KTH:s utbildningar följer man inte helt och fullt att en veckas studier ska motsvara 1,5 högskolepoäng under samtliga terminer. Utslaget på ett läsår blir det rätt men på en termin kan det bli annorlunda. CSN betalar endast ut studiemedel för de veckor man studerar och per termin. De som hamnar i kläm är alltså KTH:s studenter. KTH har en studieplan som fungerar och CSN har en lagstiftning att följa. Även om KTH:s förklaring är helt rimlig och att studenterna sett över ett helt läsår läser rätt antal poäng på rätt antal veckor får inte CSN göra undantag. Detta har lett till att KTH tvingats erbjuda kortare anställningar åt de studenter som drabbats av detta och för dem som riskerar att drabbas erbjuds en fejkkurs för att man ska kunna få ut fullt studiemedel. I CSN:s verksamhet måste studenternas situation stå i centrum. När en högskola eller ett universitet kan ge en rimlig förklaring till varför en termin är kortare än den andra men rätt antal poäng uppnås eller läsår måste CSN kunna betala ut fullt studiemedel till studenterna. Denna fråga bör skyndsamt utredas så att inte fler studenter hamnar i ekonomiska bekymmer på grund av byråkratin.
mot · GY02Ub208 · 2010-10-20 00:00:00 — Förändring av svenska för invandrare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja ett arbete med att förändra svenska för invandrare till att bli en mer funktionell språkutbildning. har lagt fram förslag om integrationspolitiken för nyanlända invandrare genom att stärka arbetslinjen i mottagandet och den i . kommer Arbetsförmedlingen, och inte kommunerna, att ansvara för att individer får de verktyg som behövs för att snabbt komma in på arbetsmarknaden. Nästa steg i att påskynda arbetsmarknadsetablering måste vara att förändra svenskundervisning för invandrare, sfi. Att lära sig svenska är en viktig förutsättning för integration. Det krävs då att kan erbjuda en fungerande språkutbildning för alla som migrerar hit. Svenska för invandrare, sfi, har blivit en allt för isolerad skolform, och i många kommuner är det den huvudsakliga verklighet de nyanlända möter i . Även om språkundervisningen skiljer sig mellan olika kommuner har deltagarna över lag mycket svag koppling till arbetsmarknaden. Arbetslinjen måste tydligare prägla även språkutbildningen. Dagens sfi bör därför ersättas av en mer funktionell språkutbildning som skulle kunna heta Startsvenska. Denna språkutbildning bör ta sin utgångspunkt i förväntade studier eller arbete i . Målsättningen är att Startsvenskan ska kombineras med arbete, yrkesutbildning eller praktikplats samt vara tydligt individualiserad. Därmed borde den delvis frångå de kursplaner som dominerar sfi. För personer som inte är i arbetsför ålder, eller inte bedöms vara arbetsföra, bör språkutbildningen anpassas till att utgöra en grundläggande bas-svenska. Denna ska ge grundläggande kunskaper för att människor ska kunna delta i samhällslivet, ta till sig information och hantera vardagen i . För personer som är analfabeter måste också en bas-svenska erbjudas innan den mer arbetsmarknadsinriktade Startsvenskan påbörjas. Även startsvenska med nyföretagarinriktning borde, i kombination med företagsrådgivning, kunna erbjudas den nyanlände. Entreprenörskap står i centrum för regeringens näringspolitik och en mängd generella satsningar har genomförts, vilket gjort det billigare och enklare att starta och driva företag. Detta gynnar alla, både inrikes och utrikes födda. Och för den nyanlände måste möjligheten att starta företag bli en än mer naturlig väg till egenförsörjning.
mot · GY02Ub210 · 2010-10-19 00:00:00 — Förstärkt utbildning och forskning inom medicinsk etik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för att stärka utbildning och forskning inom medicinsk etik. Medicinsk etik definieras som ett mångvetenskapligt forsknings- och undervisningsämne. Syftet är att från skilda utgångspunkter (teoretiskt, empiriskt och historiskt) studera olika typer av medicinska beslut som behövs både i vården och i forskningen och som berör både enskilda individer och har betydelse för den framtida samhällsutvecklingen. Filosofi och etik räknas av hävd till humaniora och bidrar med de grundläggande teorierna och metoderna. Även metoder från samhällsvetenskaperna används. Tillämpningarna däremot är i första hand medicinska. All personal i vården möter i sitt arbete etiska frågeställningar som ibland kan vara mycket svåra att hantera. För att möta detta behov behöver vårdpersonalen utbildning och träning i medicinsk etik. Det svenska samhället står även inför stora etiska utmaningar när nya metoder och ny teknik såsom genteknik, nanoteknik och syntetisk biologi ska introduceras. En utbyggd/förstärkt forskningsstruktur inom ämnet medicinsk etik skulle öka möjligheterna att utveckla både det etiska förhållningssätt som bör finnas närmast patienten och den etiska analys som behövs av hela beslutsprocessen vid införandet av nya metoder. Det största problemet med ämnet medicinsk etik är dess svaga och fragmenterade representation vid landets universitet. Två av de universitet som bedriver läkarutbildning saknar företrädare för ämnet och utvecklingen inom området har huvudsakligen bedrivits inom filosofiska och teologiska fakulteter. De medicinsk-etiska frågorna både inom utbildningen och forskningen är mycket eftersatta. Medvetenheten om frågornas betydelse blir även av dessa skäl låg, vilket har konsekvenser för både sjukvården och den långsiktliga samhällsutvecklingen. Vi anser att det bör utredas och genomföra särskilda insatser för att stärka utbildning och forskning inom medicinsk etik.
mot · GY02Ub211 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att börja med engelska redan i förskolan. Goda språkkunskaper är och kommer att vara en stark konkurrensfördel i vår globaliserade värld. Svenska språket är viktigt, men det är inte direkt något världsspråk som man kan göra sig förstådd på utanför . Kunskap i engelska språket är däremot en öppning för kommunikation över största delen av världen och en stor fördel på den globala arbetsmarknaden. Forskning visar att hjärnan utvecklas mest under hela livet , d.v.s. i förskoleåldern. Barnen lär sig oerhört mycket och det är också då som en automatiseringsprocess påbörjas enklast. Automatiseringsprocessen innebär att funktionerna som lärs in inte stannar i storhjärnbarken och minnescentrum i storhjärnan utan vandrar vidare till lillhjärnan, och där etableras de automatiska processerna som är så viktiga i språkanvändningen. Undervisning i engelska redan i förskolan skulle alltså ge svenska barn en fördel senare i livet. De får bättre möjligheter att få känslan för språket och inlärning under resten av skoltiden kan bli enklare som den kan fördjupas. Det handlar inte om textläsning, regelinlärning eller läxor, utan om ett lekfullt lärande med sånger och ramsor, räkna på engelska och enklare ord i samband med lekar. En i stort sett muntlig metodik som i många sammanhang har visat sig framgångsrik och som passar synnerligen väl i förskolan. För många barn är det engelska språket redan en realitet även om de inte har engelska som språk i hemmet. Många barnprogram är pedagogiskt upplagda med ord och korta meningar på engelska, i program som i övrigt är på svenska. Den kunskapstörst som små barn har kan användas bättre och ett sätt är att börja med engelska redan i förskolan
mot · GY02Ub212 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personaltätheten i förskolan. En viktig kvalitetsfaktor i förskolan är personaltäthet och barngruppens storlek. Stora barngrupper med dålig personaltäthet orsakar dålig inlärning, stress och bristfällig omsorg. I en stor barngrupp med större personaltäthet får barnet mer uppmärksamhet och kan ta mer av förskolepersonalens tid i anspråk utan att detta får negativa effekter för övriga barn i gruppen. Högre personaltäthet gynnar framför allt de yngsta barnen och barn i behov av särskilt stöd. Man har även en större chans att som förskolepersonal se de barn som skulle behöva mer stöd och resurser den dagen då de börjar i . Några exempel på viktiga faktorer att ta hänsyn till är barnens ålder och kön, behov av särskilt stöd, andelen barn med annat modersmål, kontinuiteten i barn- och personalgrupp, förskolepersonalens kompetens och upptagningsområdets sociala karaktär. Barn som har behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska gynnas generellt i mindre barngrupper med högre personaltäthet. En generellt god kvalitet är ofta den bästa insatsen för många av dessa barn. Kontinuitet i barn- och personalgrupp är en förutsättning för att barn ska lära och utvecklas i relationen och i samspelet med varandra och med de vuxna. Även förskolepersonalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspelet och relationerna i barngruppen. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör man se över förskolegruppernas storlek i enlighet med allmänna råd för kvalitet i förskolan.
mot · GY02Ub213 · 2010-10-18 00:00:00 — Diskriminering av barn med särskilda behov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte tillåta diskriminering av funktionshindrade barn och barn med särskilda behov i förskolan. När det nu är möjligt för en kommun att ha såväl privata som kommunala förskolor är det inte längre enbart föräldrarna som väljer förskola för sitt barn. Om en kommun inför någon form av kundvalsmodell för sin förskoleverksamhet, bör detta innebära att föräldrarna får ett antal förskolor att välja på för sitt barn. Men så är inte enbart fallet, i flera kommuner inför man dessutom en möjlighet för varje förskola, privat eller , att välja vilka barn som passar på just den förskolan. I artikel 2 slås det tydligt fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Det innebär att ingen får diskrimineras. Men om en förskola väljer att inte ta emot funktionshindrade barn eller barn med särskilda behov innebär det att man diskriminerar barn med just funktionshinder. Det finns inom många kommuner en barnomsorgspeng som följer barnet till förskolan. Det säger sig självt att om den pengen är lika stor för alla barn är det angeläget för den privata förskolan att få så små kostnader som möjligt. Detta innebär i sin tur att man väljer bort de barn som kostar mer än i normalfallet. Detta är ren diskriminering av barn. Om detta förfaringssätt tillåts fortsätta kommer det att innebära att barn som går utanför alltid kommer att få stå tillbaka i kön. Vad de funktionshindrade barnen och barnen med särskilda behov behöver är mer integrering i samhället, inte mindre.
mot · GY02Ub214 · 2010-10-18 00:00:00 — Validering av kompetens för bättre kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett system för validering. Ett system för validering av kompetens för fler yrkesgrupper bör utvecklas så att det blir möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskap och kompetens som de skaffat sig genom erfarenhet i yrket. Det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och för dem som nyttjar verksamheten om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet ökade. Detta är ett sätt att höja kvaliteten och att på ett bättre sätt än ta hand om de resurser som finns i vårt samhälle. Många vårdbiträden har möjlighet att uppgradera sin yrkesroll till undersköterska. Inom vården har således valideringsarbetet kommit en bit på väg. Detta upplevs som något mycket positivt för vårdbiträdena, men även arbetsgivarna och de som är i behov av vården uppskattar denna kvalitetshöjning. Inom förskolan pågår valideringar med barnskötare som ska bli förskolelärare. En validering bör kunna genomföras genom en kortare utbildning och examensprov inom respektive yrke. Lämpliga arbetsområden kan vara inom skolan, vården och i hantverksyrken såsom snickare eller murare. Förslagsvis kan dessa utbildningar ordnas och planeras av facket och arbetsgivaren tillsammans. Även möjligheten att validera utländska utbildningar är ett sätt att snabbt låta en person komma in på vår svenska arbetsmarknad som vi tar till vara kompetens och kunskap. Valideringen bör med stor sannolikhet innebära att även kompletterande kunskapsbehov kan åtgärdas på ett snabbt och effektivt sätt. Det är verkligen en absurd situation när exempelvis läkare och universitetslärare tvingas till arbeten som de är överkvalificerade för, eller till arbetslöshet, bara för att de inte har en svensk examen. Många handikappade eller funktionshindrade besitter viktiga kunskaper och erfarenheter inom olika yrken, men om de inte har en traditionell examen, eftersom de av olika skäl inte kunnat genomgå en traditionell utbildning, får de svårt att få anställning. Dessa skulle kunna få god nytta av möjligheten till validering för att få en godkänd examen. när det är hög arbetslöshet och den förväntas bli högre, vore det väl använda pengar att validera kunskap och utbilda för att vara mer när det blir bättre tider, eftersom en arbetslös kan få ett utbildningsvikariat .