mot · GX02Ub14 · 2010-04-14 00:00:00 — Regeringens politik tidigarelägger val som måste göras för att man ska ha reella chanser att gå vidare till högre utbildning. Detta får tydliga och negativa konsekvenser för individen och för den sociala snedrekryteringen till högskolan. De kurser som krävs för grundläggande behörighet är också nödvändiga för att klara kraven på en modern arbetsmarknad. Gymnasieskolan ska göra eleverna väl rustade för ett långt arbetsliv, och allt talar för att kraven inom arbetslivet kommer att öka, inte minska. Alla nationella gymnasieprogram ska leda till en gymnasieexamen, vilket innefattar en grundläggande behörighet till högskolan. Den borgerliga alliansen gick till val på att avskaffa gymnasieskolans individuella program, IV. Efter en hel mandatperiod kommer i stället ett förslag om ett förändrat IV, ett s.k. introduktionsprogram. ser positivt på förslaget och gläder sig åt att alliansen övergav idén om ett avskaffande. Vi tycker att det är en rimlig bedömning som regeringen gör vad gäller yrkesintroduktion. Även om det vore önskvärt kommer det alltid att finnas elever som av någon anledning inte mäktar med att läsa ett ordinarie gymnasieprogram. De får inte hamna helt utanför, och då kan yrkesintroduktionen vara ett bra komplement. Inom gymnasiesärskolan väljer regeringen att behålla det individuella programmet oförändrat. Det är oklart varför man väljer att göra på det viset, och ställer sig frågande till detta val. Vi i menar allvar när vi talar om det livslånga lärandet. Regeringens utbildningspolitik bygger återvändsgränder som gör det svårare för människor att ta sig till vidare utbildning. för i stället en politik för nya livschanser. Vi anser att vikten av det livslånga lärandet ska framhållas när vuxenutbildningens övergripande mål beskrivs i skollagen. Det bör också vara ett mål för vuxenutbildningen att förbereda för vidare studier, på samma sätt som regeringen föreslår för gymnasieskolan. 19.2Stärkt rätt till vuxenutbildning Vi vill stärka rätten till vuxenutbildning. Regeringens politik går tvärtom ut på att minska utbudet av vuxenutbildning, vilket bl.a. utfallit i drygt 40000 färre heltidsstuderande 2009 än 2006, som man genom strukturella förändringar ökar behovet av vuxenutbildning genom att på de flesta gymnasieprogram överlåta ansvar för att ge eleverna högskolebehörighet från gymnasiet till komvux. Precis som inte ska kunna resignera från sitt ansvar och lämna över ansvaret till gymnasiet ska inte politiken utformas så att gymnasiet lämpar över ansvaret på vuxenutbildningen. Även om gymnasieelever nått grundläggande behörighet till högskolan krävs dock särskild behörighet på många utbildningar. För att stärka rätten till kunskap och för att motverka den sociala snedrekryteringen inom högskolan vill vi öppna den möjlighet som regeringen har stängt att komplettera sin utbildning både för att få grundläggande och särskild behörighet för högskolestudier. Skolan i ett modernt samhälle bör utgå från individen och stödja den enskildes ambitioner och strävan att nå kunskap. Det är i det syftet skollagen sätter upp rättigheter, och det är också i det syftet samhället reglerar skolans institutioner för att förebygga att elever hindras från att nå längre i sitt kunskapssökande. I det perspektivet ter sig regeringens förslag att förbjuda elever att läsa upp godkända betyg från komvux ytterst märkligt. Att fortfarande låta det vara tillåtet att efter självstudier och i vissa fall efter erlagd avgift tentera upp betyg på komvux kompenserar inte på något sätt för detta.