ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ228 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera bildandet av i syfte att klargöra förutsättningarna för att bilda ytterligare nationalparker. invigdes första i . Syftet med är att bevara det mycket speciella och artrika havs- och skärgårdsområdetoch de landområden som ligger i närheten i väsentligen oförändrat skick. Arbetet med att bilda första skedde i nära samarbete med lokalbefolkning, yrkesfiskare och . Fisket i är viktigt för kustbefolkningen och ett hållbart fiske kommer att fortsätta även när området blivit nationalpark. Bildandet av bör nu utvärderas, med syfte att klargöra förutsättningarna för att bilda ytterligare nationalparker. Utanför och andra delar av finns områden med höga naturvärden och unika havsmiljöer vilka, liksom , kan skyddas i form av nationalpark.
mot · GY02MJ229 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverken i syfte att underlätta för mobila slakterier. Närproducerad mat som är framtagen med god djuromsorg och hög miljöhänsyn efterfrågas av allt fler konsumenter. Missförhållanden från transporter av slaktdjur har uppmärksammats och skapat medvetenhet. Allt fler är angelägna om djurens välfärd men även matens kvalitet, dess ursprung och den miljöpåverkan som transporter vållar. Jämfört med konventionell slakt vid storskaliga och ofta avlägsna slakterier finns fördelar ur djurskydds- och miljösynpunkt men även för de småskaliga och lokala producenternas utvecklingsmöjligheter. Ett mobilt slakteri kommer till gården, vilket minskar antalet transporter av levande djur och kan reducera miljöpåverkan. När slakten sker vid den invanda miljön blir djuren dessutom mindre stressade det ger en bättre kvalitet på köttet. Djur från olika besättningar tillåts vid konventionell slakt vanligen att blandas. Det kan leda till ökad smittspridning mellan gårdarna. Vid slakt i mobila slakterier minskas risken då utrustningen måste rengöras efter varje gårdsbesök. Slaktdjuren kan enkelt särskiljas då det aldrig blandas med slaktdjur från andra producenter. Allt fler småskaliga producenter startar egna gårdsslakterier. Mobila slakterier har en jämförbar kapacitet och fördelar som dessa gårdsslakterier, men de kräver ingen investering och har en större flexibilitet. Därmed kan de utvecklas till ett komplement och ett medel för att nå målet om som matland, där ett ökat utbud av mindre slakterier som både ger kortare djurtransporter och lokalt producerad mat efterfrågas. används mobil slakt i endast för ren. Det finns flera modeller och idéer för vidareutveckling av mobila slakterier. I övriga världen finns det mobila slakterier för nöt, får och höns i bruk. Det vore önskvärt även i . Mobila slakterier omfattas av allmänna regelverk för slakterier, trots att förutsättningarna är olika. Regelverken bör istället anpassas och förtydligas. Det skulle göra det enklare att starta och driva mobila slakterier.
mot · GY02MJ233 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. Syftet med strandskyddet är att säkerställa förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bibehålla goda livsvillkor för djur och växtliv. Att ha tydliga regler som begränsar utbyggandet i tätbefolkade områden är viktigt för att trygga att landets strandnära miljöer inte överexploateras. av stränder är dock påverkade av bebyggelse. I landsbygdsområden, såsom till exempel stora delar av , ter sig ett landsomfattande, uniformt och strikt strandskydd som ett bekymmer. Att kunna bebygga stränder i landsbygdsområden är viktigt för att främja utvecklingen, turistnäringen och inte minst för att öka attraktionen för nyinflyttning. Alliansregeringen har sett till att länsstyrelserna fått uppgiften att granska kommunala dispenser och de kommunala planer som behandlar strandskyddet och vid behov överpröva. har kommunerna fått större makt över beslutsprocessen genom att kunna medge undantag från strandskyddet för åtgärder för landsbygdsutveckling. Länsstyrelserna har fått makten över områden där dispensplikten inte gäller för komplementåtgärder i anslutning till befintlig bebyggelse. Alla dessa åtgärder är viktiga och utgör relevanta steg i rätt riktning. Emellertid bör lagstiftningen reformeras ytterligare i syfte att medge större frihet till kommunerna. Så som lagstiftningen är utformad ska kommunen ange landsbygdsutvecklingsområden i sin översiktsplan med hänsyn till bland annat olycksrisk och översvämningar och att det är inom dessa utvalda områden som det ska bli enklare att beviljas dispens från strandskyddet. Lagstiftningen borde utvecklas så att kommunen har rätt att i varje enskilt fall fatta beslut om dispens från strandskyddet enligt landsbygdsutvecklingen och att detta inte ska vara begränsat till några få områden i översiktplanen.
mot · GY02MJ235 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för ett EU-land att förbjuda GMO-grödor. Genmodifiering är en relativt ny teknik som vi ännu vet mycket lite om. Tekniken innebär att man förändrar växters, djurs eller mikroorganismers ärftliga egenskaper med hjälp av konstgjorda DNA-sekvenser. används genetiskt modifierade organismer (GMO) främst i Nord- och och då i soja, majs och bomull. I övriga världen är odlingen mycket begränsad på grund av den stora osäkerheten kring riskerna. För att ett medlemsland ska få odla GMO inom EU krävs tillstånd. Först ska GMO-grödan riskbedömas av den europeiska livsmedelsmyndigheten . Därefter ska kommissionen formulera ett beslut som slutligen ska godkännas genom omröstning i en genomförandekommitté. vill nu öppna upp för nationell beslutanderätt så att enskilda medlemsländer själva ska kunna införa begränsningar eller förbud mot GMO. Detta även om en gröda har blivit EU-godkänd. Åtgärden får inte stå i strid med eller med EU:s internationella förpliktelser, t.ex. WTO. har ställt sig avvaktande till detta förslag och skriver i en rådspromemoria att man vill slå vakt om det internationella regelsystemet för handel såväl som den inre marknadens funktionssätt. Man menar vidare att denna förändring försämrar relationerna med EU:s handelspartners. I en intervju med radio sa landsbygdsminister följande: Är detta förenligt med den inre marknaden? Är detta förenligt med WTO? Han svarade själv på frågorna: Det kan man väl tolka som en negativism ett hot mot den inre marknaden.. Vi ställer oss frågande till varför inte kan respektera enskilda medlemsländers önskan att vidta åtgärder mot GMO? Hur ett medlemsland ska producera sina livsmedel på ett säkert och miljövänligt sätt borde i stor utsträckning kunna bestämmas av medlemslandet självt. Detta om något är en demokratifråga. Vi vet som sagt inte vad GMO innebär för förändringar i naturen, men vi vet att det påverkar ekosystemen i sin helhet. I och med den osäkerhet som finns kring riskerna med GMO bör regelverket för godkännande skärpas och subsidiaritetsprincipen och försiktighetsprincipen gälla. Vi anser att bör driva vikten av att låta medlemsländerna själva besluta om huruvida man vill tillåta GMO eller ej. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02MJ236 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avge ett tydligt ställningstagande att den aldrig avser att stödja exportbidrag eller höjningar av befintliga exportbidrag. Exportbidrag är en av de mest destruktiva aspekterna av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. För att garantera att europeiska bönder får avsättning för sina produkter köper EU upp det eventuella överskott som produceras. Överskottet kan antingen säljas inom EU med s.k. marknadsfrämjande åtgärder eller genom att EU ger bidrag till att exportera produkterna utanför EU med s.k. exportbidrag. Exportbidragen stimulerar onödig överproduktion av mat och förstör marknaderna i utvecklingsländerna. Även om exportbidragen har minskat handlar det fortfarande om stora summor. betalades , , ut i exportbidrag. I har det funnits en samsyn kring exportbidragen. Från höger till vänster säger sig partierna vilja avskaffa exportbidragen. Det är bra. Men det är skillnad mellan ord och handling. Både tidigare socialdemokratiska regeringar och de nuvarande borgerliga har röstat för höjningar av exportbidrag på EU-nivå. Jordbruksminister sa till Europaportalen: Regeringen är helt emot exportbidrag. Vi driver frågan om exportbidragens avskaffande i alla forum där det är möjligt (Europaportalen ). Men efter att ha granskat regeringens agerande i de EU-forum där man kan påverka exportbidragen kan vi konstatera att detta inte är sant. Exportbidrag till jordbrukssektorn i EU avgörs i de s.k. förvaltningskommittéerna, där är föredragande och dit varje medlemsland skickar representanter. De svenska representanterna är oftast tjänstemän från och , som reser till möten med tydliga instruktioner från regeringen om hur de ska agera. har den borgerliga regeringen röstat för höjda exportbidrag vid inte mindre än fem tillfällen. : röstar ja till att höja exportbidraget för fryst hel fågel per . : röstar för höjt exportbidrag för kycklingkött per . : röstar för höjda exportbidrag för ägg och äggprodukter . : röstar för höjt exportbidrag för kyckling samt höjda bidrag för ägg. : medverkar till att återinföra exportbidraget för mjölk och smör. Med stöd landar exportbidraget för mjölkpulver på per , och för smör på per . De dumpade varorna har bland annat gått till länder som , , och . Vårt grannland , som tillsammans med också är motståndare till exportbidragen, har däremot vid varje givet tillfälle röstat nej till höjda exportbidrag. Trots den officiella hållningen emot har alltså den borgerliga regeringen röstat för höjda exportbidrag vid fem tillfällen, trots att man inte vill ha exportbidragen. Så här kan vi inte ha det i fortsättningen. Den borgerliga regeringen uppmanas därför avge ett tydligt ställningstagande om att den aldrig avser att stödja införande eller höjningar av exportbidrag. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02MJ238 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över jaktlagstiftningen i syfte att tillåta en ökad jakt på och avskjutning av vildsvin. Vildsvinen ökar alltmer och gör stora skador på lantbruksgrödor och trädgårdar. De är oerhört svårjagade och mycket försiktiga när de söker föda. De har dessutom bra minne, vilket gör att det är få individer som kan skjutas vid samma åtelplats. Vildsvinen blir fort könsmogna och kan få två kullar , vilket gör att flocken ökar mycket snabbt i storlek. För att vi inte ska tappa kontrollen över dess utbredning och snabba förökning måste vi omgående se över jaktreglerna för att öka avskjutningen. Det kan vara nödvändigt att ge speciella tillstånd för jakt i vissa områden för att minska bestånden. Det kan också vara nödvändigt att ge speciella tillstånd att få använda motorfordon i jakten. Lantbrukarna ska kunna skydda sina grödor utan inskränkningar. har mycket stora problem med vildsvinen, och jägarnas tid går åt till att vakta grödor och planteringar. De har haft svårt att reglera vildsvinsstammen effektivt, och därför är det viktigt att inte låter vildsvinsstammen öka mer utan ser till att sätta in mer kraftfulla åtgärder genom att tillåta en ökad avskjutning av och skyddsjakt på vildsvin.
mot · GY02MJ239 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa högre krav på handeln när det gäller ursprungsmärkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mat som köps in av svenska offentliga inrättningar ska uppfylla kraven i svensk lagstiftning. har högst miljöskatter och hårdast djurskyddslagstiftning i världen. Det är bra att vi ställer höga krav på hur vår egen mat ska produceras, men när konsumenten står i en valsituation väljer man istället allt oftare utländsk mat som produceras under helt andra villkor och regler. För många konsumenter är det istället kronor och ören som avgör vilka matvaror man väljer. Import av livsmedel ökar och vår egen produktion minskar. De som propagerar för ännu striktare miljöregler och hårdare djurskyddskrav i är ofta de som bor längst ifrån våra lantbruksföretag. Konsumenter i storstäderna saknar ofta helt praktisk erfarenhet av svensk livsmedelsproduktion. Det är bra att vi ställer krav på hur vår mat produceras. Vi ska dock inte ställa så höga krav att vår egen produktion minskar och importen ökar. Arbetstillfällen riskeras och vi mister kontrollen av hur livsmedlen produceras. Dessutom köper våra kommuner och andra offentliga verksamheter utländsk mat utan att ställa samma krav på att livsmedelsproduktionen uppfyller det svenska regelverket. Många vill köpa svensk mat men det är lätt att av misstag välja utländska produkter i affären eftersom ursprungsmärkningen i många fall kan vara mycket otydlig.
mot · GY02MJ241 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över uppdrag vad gäller kostråd. De kostråd som ges av har ifrågasatts från många håll. Ett exempel är debatten kring de positiva resultat som fåtts med kolhydratfattig och fettrik kost (LCHF) mot diabetes typ 2 och fetma. har godkänt detta som ett behandlingsalternativ. Det märkliga blir då att LCHF-kost enligt inte kan rekommenderas till friska personer. Det måste utredas varför man först måste bli sjuk innan man går över till kost som motverkar sjukdomen. En av huvudpunkterna i kostråd är att minska ner intaget av mättat fett så mycket som möjligt. I ifrågasatte tolv forskare och läkare starkt på vilken vetenskapliga grund som rådet att undvika mättat fett vilar, och man ifrågasätter om verkligen ska ge kostråd till allmänheten. När man från svarade i mer än månad senare ges inget entydigt svar på den specifika frågan om just mättat fett. Utdrag från under rubriken : Ett undantag från rekommendationen om nyckelhålsmärkt mat gäller bordsmargarin. Till barn i förskoleåldern rekommenderar sorter med fett, men med högst en tredjedel mättat fett. Läs på förpackningen. Om övriga familjen använder lättmargarin går det bra att bre på ett tjockare lager eller tillsätta lite extra fett i maten, till exempel flytande margarin eller rapsolja, till de minsta barnen (se frågor och svar om mat för småbarn i länken till höger). Var och en som läser ett sådant råd måste ändå fråga sig om lättmargarin, som är framställt genom en industriell process med ett stort antal tillsatser, rimligen kan vara nyttigare än smör. I den nya skollagen finns inskrivet att skolmaten ska vara näringsriktig och att vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid bör, enligt propositionen, de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt. Detta torde innebära att dagens kostråd från ska följas och de skolor som serverar mellanmjölk och smör behöver byta ut dessa produkter mot lättmjölk och lättmargarin. Det är då oroande att den vetenskapliga grunden för detta inte tycks vara entydig. Det finns också ett stort antal föräldrar som faktiskt inte vill att deras barn ska äta industriellt processade produkter med tillhörande tillsatser. Sammantaget bör enligt min mening uppdrag att ge kostråd till allmänheten ses över.
mot · GY02MJ243 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att förvaltningen av varg sker på annat sätt än och att inplantering av varg i i största mån bör undvikas med anledning av det höga rovdjurstryck som råder. är och har alltid varit ett omdiskuterat djur. Redan i Västgötalagen och annan lag och senare finns angivet att alla utan undantag på olika sätt skulle göra allt för att hålla vargstammen tillbaka. Detta synsätt har funnits och betalade staten skottpengar för varg. har vi en vargstam som till stor del finns i och det har på olika sätt förändrat livet för många. Fäbodjordbruket har på många håll fått kraftigt förändrade förutsättningar att bedriva sitt företagande och det stora kulturarv som fäbodjordbruket utgör. Ser man till vargen i renbeteslandet så begriper de flesta att vargstam och rennäring inte kan kombineras. Jakten som också har mycket historiska anor har i vissa fall tvingat jägarna till förändringar i sitt utövande. Löshundsjakten som har betytt mycket för många har fått inskränkas och många släpper inte längre lös sitt husdjur som är en uppskattad kamrat i familjen utöver att vara jakthund. Det är därför naturligt att motståndet mot varg är kraftigt i , vilket folkomröstningen i fyra av nordliga kommuner visade vid valet . är det land i EU som har flest stora rovdjur. kan man få intrycket att är det motsatta, men vi har björn, lo, järv och varg. I finns alla uppräknade rovdjur och tillsammans blir trycket stort från dessa djur. När det gäller björn och lo finns en förvaltningsjakt för att hålla stammarna på acceptabla nivåer. startades även jakten på varg efter att beslutat om ett tak på 210 vargar. Jakten skapade ett mediadrev av sällan skådat slag, främst uttalanden från boende långt från täta vargstam. Vi anser att det skall finnas licens- och skyddsjakt på varg, men naturligtvis en vargstam. Även om det talas om inplantering av varg så vi kan se att varg har lyckats ta sig till våra vargar från våra östra grannländer. Det underlättar om invandring av varg kan ske på naturlig väg och mycket talar för att det skall vara möjligt om man bevakar vargens vandring söderut. talas det även om att valpar kan sättas ut i befintliga kullar för att få in nya gener i den svenska vargstammen. Vi tycker det finns skäl att förvalta vargstammen på ett annat sätt . Det är viktigt att jakt på varg bedrivs, men för att få vargen att sprida sig över ett större geografiskt område så bör övervägas om alla vargar i ett eller flera vargrevir ska skjutas för att få betydligt färre vargföryngringar istället för 10 till 15 föryngringar som finns i . Speciellt där det finns ett utbrett fäbodjordbruk bör jakten prioriteras. Med det sättet att förvalta vargstammen skulle också fäbodjordbruk, jägare, ortsbefolkning och viltstammar få det betydligt lugnare innan en eventuell ny revirbildning kommer att ske. Vi bör därför överväga att förvaltningen av varg sker på annat sätt samt att inplantering av varg i i största mån bör undvikas med anledning av det höga rovdjurstryck som råder.
mot · GY02MJ245 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inlandskommunernas möjlighet till utveckling. har det gjorts stora avsättningar av mark till reservatsbildningar. Även om naturreservat och andra markavsättningar fyller en viktig funktion för bevarandet av naturvärden måste detta ske balanserat så att vissa kommuner inte får en oproportionellt stor andel av sin areal avsatt. har fått bära stora delar av landets behov av att visa upp en hög procentsiffra när det gäller markavsättningar. För dessa orter innebär det att skogsbruket hämmas likaväl som satsningar på turism och rörligt friluftsliv. Kommunerna i detta område är stora till ytan men glest befolkade. innebär ett antal överlappande reservatsbildningar i kombination med andra utpekade riksintressen att orterna tappar möjlighet att utveckla en näringsverksamhet som möjliggör att befolkningen kan få en utkomst på orten. Exempelvis har kommun fått se av sin yta avsatt till skyddad natur och har totalt 22 reservatsområden. En översyn och omprioritering av reservatsbildningarna måste göras så att inte inlandskommunernas möjlighet att utvecklas hämmas.
mot · GY02MJ246 · 2010-10-25 00:00:00 — Nationell strategi för ökad animalieproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för ökad svensk animalieproduktion. Regeringen med jordbruksminister i spetsen har drivit visionen om som matland. Det är en utmärkt idé som skapar bättre förutsättningar för livsmedelsexport och ökad konkurrenskraft för livsmedelsföretagen, som det främjar regional och lokal matkultur som leder till tillväxt och fler jobb. Människor som bor och verkar på landsbygden ges därmed ökad möjlighet att förverkliga sina idéer och att driva företag på landsbygden. Men det finns ett stort problem med svensk jordbruksproduktion som också måste få större uppmärksamhet. Det är det faktum att landets animalieproduktion krymper stadigt. I har det blivit allt svårare att bedriva animalieproduktion på grund av ett högt kostnadsläge, låga produktpriser och osund konkurrens genom import från länder som ställer lägre krav än oss på miljö- och djurskyddsområdet. har av tradition varit ett land som varit självförsörjande på jordbruksprodukter. är situationen en annan. Den senaste halvårsstatistiken från SCB (jan.juni 2010) visar en självförsörjningsgrad på nötkött , griskött och lamm . Den genomsnittliga självförsörjningsgraden på köttsidan var vid mättillfället . Trenden är dessutom tydligt neråtgående. Detta kopplat till den dåliga lönsamheten för jordbruksföretagare innebär troligtvis att utvecklingen kommer att fortsätta vara negativ. Som synes finns här en betydande potential. Dessutom ökar konsumtionen av animalieprodukter. Problemet är att denna ökande marknad går de svenska producenterna förbi och därför måste vi, om visionen om som matland ska bli verklighet, säkerställa att svensk animalieproduktion ges möjligheter att växa. En ökad animalieproduktion innebär att jobb stannar kvar på landsbygden men bidrar också till ökad export och en växande livsmedelsindustri. På så sätt gynnas både arbetslinjen och företagsamheten. Och som ett extra plus ger det förutsättningar för en levande landsbygd med öppna landskap.
mot · GY02MJ247 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skogsvårdslagen. Skogsägare är mycket styvmoderligt behandlade. Äganderätten är kraftigt inskränkt och statens myndigheter styr upp såväl vad som får planteras och hur plantering ska ske som hur avverkning får ske. Det är inte rimligt. Självklart måste markägarna själva få bära ansvaret för skötseln av sin skog, och det utan statliga detaljregleringar. Precis som i den jämförbara jordbruksnäringen måste också skogsägare ges möjlighet att bedriva och utveckla sitt skogsbruk för framtiden. Samhällets nya behov av till exempel bioenergi kan vara svårt att förena med skogsvårdslagens inriktning på virkesproduktion. Skogsvårdslagen bör ses över så att skogsägare kan få friare händer att själva utveckla sitt ägande.
mot · GY02MJ248 · 2010-10-25 00:00:00 — Slopande av statens extrastöd till ekologisk produktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens extrastöd till ekologisk produktion bör slopas. Ekologiska livsmedel är mycket populära och försäljningssiffrorna för produkterna pekar stadigt uppåt. I en Sifo-undersökning som genomfördes visar det sig att av oss konsumenter köper ekologiskt så ofta vi kan, och att ytterligare hälften av oss köper ekologiska varor . Det är som svarar att de aldrig har köpt ekologiska varor. visar färsk statistik från () att det såldes fler ekologiska produkter i dagligvaruhandeln än . Jämför man försäljningen 2009 med 2008 hade den ökat med hela 16procent. Ökningen sker i och för sig från en låg nivå, men det är anmärkningsvärt att det under en av de svåraste lågkonjunkturerna i modern tid visar sig att konsumenter ökar sina inköp av de dyrare ekologiska livsmedlen. Det visar att produkterna i sig inte är konjunkturkänsliga. Ekomaten har blivit en miljardaffär. Trots det betalar staten ut frikostiga stöd till ekoproducenterna. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att det är hög tid att den ekologiska produktionen inte längre ska särbehandlas utan delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt odlade livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. Det är därför hög tid att den också gör det och att staten bör se över de särskilda stöd som går till ekologisk produktion.