mot · GY02T505 · 2010-10-27 00:00:00 — Jag befarar att en större dominans från en enskild aktör skulle innebära att konkurrensen i praktiken slås ut. Det är viktigt att PTS i sin tillståndsprocess tar hänsyn till 800-bandets betydelse för att säkra tillgången till bredband med hög kapacitet i hela landet. Särskild betydelse har dessa frekvenser för de områden där det inte är ekonomiskt rimligt att dra bredband via kabel. Öppen konkurrens inom nätet Sonera, som tidigare haft monopol på telemarknaden, har därefter haft en skyldighet att upplåta sitt kopparnät åt övriga operatörer på den svenska marknaden. beslutade () att denna skyldighet utökas genom att Sonera ska upplåta sitt nät så att andra operatörer ska kunna erbjuda bredbandstjänster till konsumenter genom att köpa tillträde till Soneras accessnät, oavsett om det består av koppar eller fiber. Operatörerna kan därmed köpa tjänster av Sonera eller sätta in sin egen utrustning i telestationerna. Tillträdet innebär en större flexibilitet och en ökad trygghet för de aktörer som vill investera och ge svenska konsumenter bra bredbandstjänster och många operatörer att välja mellan. När det gäller fibernät i städerna finns det andra aktörer som är minst lika dominerande som Sonera. Jag anser därför att skyldigheten att upplåta det befintliga accessnätet ska gälla även för dessa aktörer. har uppmanat PTS att inkludera Soneras kanalisation, det vill säga tomrören där fiberkablarna kan dras, i denna skyldighet. Jag anser att motsvarande krav ska ställas också på andra aktörer som förberett kanalisation för fibrer. Detta krav ska gälla såväl för tomma rör som för rör där det finns kapacitet att lägga in mer fiber. Användning av IT inom den offentliga sektorn Det offentliga ska vara ett föredöme i användandet av IT-lösningar för att främja tjänsteutvecklingen, förbättra medborgare och företags möjlighet att delta i samhällsdebatten samt underlätta deras vardag i kontakten med det offentliga. mål är att ska vara världsbäst på e-förvaltning. Rätt använd kan e-förvaltning avsevärt minska den administrativa bördan och skapa effektivitetsvinster. innebär också möjligheter till ökad delaktighet, fördjupad förståelse av de offentliga processerna och i förlängningen fördjupad demokrati. Under det svenska EU-ordförandeskapet 2009 arrangerade kommun- och finansmarknadsminister (KD) en ministerkonferens om e-förvaltning. Bland annat konstaterades det då att länder som kommit långt inom e-förvaltning även ligger i topp när det gäller ekonomi och konkurrenskraft. Självfallet får utvecklingen av e-förvaltning på nationell nivå inte leda till nya hinder på den inre marknaden. En total genomsyn av lagar och regler behöver göras i syfte att anpassa dessa utifrån tjänstesamhällets logik. Alla myndigheter ska därför fullständigt genomlysa sin verksamhet och sina ansvarsområden för att i första hand förändra sitt sätt att agera, och i andra hand föreslå lag- och regeländringar på de områden myndigheten inte råder över. Vårdsektorn ligger redan långt framme när det gäller användningen av IT. Vårdguiden och rådgivningssidan är ett par kända exempel. Andra tillämpningar av IT inom vårdsektorn är den nationella patientöversikten (NPÖ), Ungdomsmottagningen på nätet, Patientens sammanhållna läkemedelsinformation () och läkemedelsinformationsdatabasen . I den nationella IT-strategin för vård och omsorg, som regering, kommuner och landsting utarbetat, framgår att vård och omsorg kan förbättras genom ökade satsningar på e-hälsa. Med e-hälsotjänster kan utmaningen med en växande och åldrande befolkning som efterfrågar mer vård mötas som kvaliteten och effektiviteten i vården kan förbättras. Det har uppskattats att 1 800 patienter dör i till följd av medicinsk felbehandling som av vårdkostnaderna bedöms orsakas av fel som begåtts inom sjukvården (Källa: ). IT ger verktyg för att förbättra hälso- och sjukvårdens arbete, vilket ger ökad patientsäkerhet, högre vårdkvalitet och minskade kostnader. Genom de förbättrade möjligheterna till informationsspridning kan patienten få ökad kunskap om sin sjukdom. Han/hon kan också söka information utanför biblioteks- och kontorstid. IT kan förbättra diagnosmetoderna och därigenom möjliggöra att patienten får rätt behandling. Genom IT kan arbetssätten utvecklas så att vården förbättras och effektiviseras. Det administrativa arbetet kan effektiviseras inom sjukvården, vilket ger vårdpersonalen mer tid över till patienterna. Fungerande nationella IT-lösningar inom vården är betydelsefulla för etableringen av fristående vårdgivare. En del privata vårdföretag har verksamhet över hela landet och har väl fungerande interna system. Det är inte rimligt att kräva att dessa ska behöva anpassa sig till de olika landstingens sinsemellan skilda system. Alla vårdgivare ska kunna fungera i den nationella infrastrukturen inom vårdsektorn och utveckla sina egna system efter sina behov. Exempelvis måste en privat vårdgivare kunna ha ett effektivare bokningssystem än utan att detta sätter käppar i hjulet för överföring av medicinsk information mellan vårdgivarna. Ju fler vårdgivare som ansluter sig till de olika systemen, desto effektivare blir tjänsterna och nyttoeffekterna blir större. har länge fokuserat på miljöfrågor. För att bli än bättre behövs en nationell strategi för Grön IT tas fram med målet att ska vara världsbäst på Grön IT. Informations- och kommunikationsteknologin erbjuder goda möjligheter att ersätta fysiska möten och konferenser med IT. Genom förbättrad konsumentupplysning kan arbetsgivarna bli mer medvetna om vilka möjligheter som finns att enkelt minska resor genom IT. Arbetsgivare bör i sin tur informera anställda om hur de kan minska sitt totala resande och resa så miljövänligt som möjligt. IT innebär en revolution i sättet att organisera och producera varor och tjänster och har därmed en stor potentiell inverkan på både transportbehoven och energi- och materialströmmarna i samhället. Industriella processer, elektriska apparater, motorer av olika slag och byggnader är alla exempel på sammanhang där IT utnyttjas för att öka effektiviteten i energi- och materialanvändningen. IT har visat sig ha potential till stora energibesparingar i hela ekonomin. Exempelvis visar undersökningar att övervakning och styrning med hjälp av IT, genom exempelvis smarta elnät och smarta elmätare, kan minska energianvändningen i byggnader och minska koldioxidutsläppen inom transportlogistiken (Källa: Europeiska kommissionen KOM(2008)0241). Staten skulle kunna vara mycket mer proaktiv och vara ett gott föredöme för näringslivet, till exempel när det gäller användande av IT för att minska fysiska resor. För att främja arbete hemifrån och minska de fysiska resorna till och från arbetet skulle jag vilja inleda en diskussion kring flexibelt arbete med arbetsmarknadens parter. skulle också kunna ta ledningen internationellt, genom att utveckla den svenska till ett mobilt parlament. Regeringen har infört möjlighet till skattereduktion för hushållsarbete och för arbete med reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. Det huvudsakliga syftet med reformen är att minska svartarbete och öka arbetskraftsutbudet. Möjlighet till HUS-avdrag finns för vissa markarbeten, bland annat för arbete med ledningar för elektricitet eller elektronisk kommunikation i direkt anslutning till byggnaden. Möjligheten till avdrag minskar kostnaden för och främjar uppgradering av accessnät för elektronisk kommunikation. Det finns ett stort intresse hos privatpersoner att köpa IT-tjänster i hemmet. Enligt en undersökning, som genomfört på uppdrag av , anser av svenskarna att de har behov av hjälp med IT-tjänster i hemmet. Av dessa tror att ett skatteavdrag skulle innebära ett högre intresse för att köpa denna typ av tjänst. är det av hushållen som tar hjälp av ett externt företag för supporttjänster. Ett så kallat RIT-avdrag bör införas för att bland annat underlätta den personliga användningen av IT. Med detta menas att skattereduktionen för köp av hushållsnära tjänster samt ROT-tjänster utvidgas till att även innefatta IT-tjänster. Enklast sker detta genom att begränsningen för skattereduktionen gäller alla tjänster som hör till hushållet. Ett skatteavdrag för RIT-tjänster skulle öppna upp en ny marknad och skapa nya arbetstillfällen, inte minst bland yngre personer. Framför allt skulle detta innebära en chans för enmans- och fåmansföretag. Marknaden för så kallade molntjänster växer snabbt. Genom dessa tjänster kan användaren få tillgång till stora dataresurser via Internet, exempelvis genom att använda webbläsare. Därigenom kan användaren få exempelvis processorkraft och lagringsfunktioner som tillhandahålls via nätet utan att användaren själv behöver besitta den utrustning som krävs. Tillväxten av molntjänster skapar ett växande behov av serverhallar, där dataresurserna finns samlade. Serverhallar kräver stora mängder energi för att kylas. borde vara en utmärkt plats för lokaliseringen av serverhallar. Vi har god tillgång till förnybar elproduktion, vi har ett svalt klimat, politisk stabilitet och en välutbildad befolkning, inte minst inom teknik och datavetenskap. Men går miste om stora investeringar i serverhallar för molntjänster på grund av att vi beskattar deras elförbrukning mycket högre än våra konkurrentländer. IT är en av basindustrier. Det vore därför lämpligt att se över energiskattenivåerna för molntjänster och liknande verksamheter i syfte att skapa goda förutsättningar för att inta en internationell tätposition när nya investeringar ska göras i sektorn. Underlätta den fria rörligheten i En av hörnpelarna i Europeiska unionen är människors rättighet att röra sig fritt över gränserna för att besöka eller bosätta sig i ett annat land. Denna rörlighet försvåras och fördyras av teleoperatörernas prissättning för så kallad roaming, det vill säga möjligheten att använda sin telefon och sitt mobila bredband i en annan operatörs nät EU har redan beslutat om en prisreglering för röstsamtal och textmeddelanden (sms), vilket har inneburit betydande prissänkningar för konsumenterna. Roamingen för mobildata är däremot fortfarande oreglerad, vilket har lett till att priserna för att överföra data varierar . Detta kan jämföras med det pris på per megabyte som en svensk konsument med mobilt dataabonnemang betalar för data som överförs i den egna operatörens nät. Jag anser att EU även bör sätta ett tak för vilka priser som teleoperatörerna får ta ut för dataroaming. Detta pristak bör dels bestå av ett maxpris per megabyte, dels en maxtaxa per dag, en så kallad flat rate. Forskning kring IT inom tjänstesektorn IT-lösningar möjliggör utvecklingen av kunskapssamhället som IT-branschen är en del av tjänstesamhället. För att ska fortsätta att vara en ledande IT-nation behöver kraftfulla satsningar på tjänsteforskning göras.