mot · GY02T504 · 2010-10-26 00:00:00 — Alla som vill kan delta, men det lättaste är om barnen bor i samma område eller på vägen till skolan och att de har samma tider i skolan. Antingen hämtar gruppen upp barnen hemma eller så bestämmer man en fast mötesplats. De skolor som har testat rekommenderar att fem familjer går samman och på så sätt ansvarar för en skoldag var i veckan13. Många barn har också flera idrotts- och kulturaktiviteter som innebär skjutsning. Ett positivt exempel kommer från tjejfotbollslaget som cyklar till de flesta matcher och träningar. I genomsnitt cyklar varje tjej mellan 6 och 8km till träningarna . De gånger de måste köra bil samåker de och packar bilarna ordentligt fulla. Föreningen samarbetar med företaget som hjälper företag och organisationer att minska sin klimatpåverkan och är troligtvis landets första klimatneutrala ungdomsfotbollslag14. En snabb utblick visar tydligt hur framtidens städer ser ut. Cyklingen ökar kraftigt i nästan alla storstäder. Cyklandet har ökat i New och , dock från en låg nivå. Stadens mål är att dubbla antalet resor med cykel till 2015 och tredubbla till 202015. I görs ett strategiskt arbete för att öka andelen cyklister och minska biltrafiken. Och det har lyckats. cyklade av dem som skulle till jobbet, en ökning från . Målsättningen är att ska bli världens bästa cykelstad och att av arbetsresorna ska ske med cykel år 201516. I många andra städer i har man liknande mål och gör stora satsningar. Cykeltrafikens andel ligger på i , var den ungefär fem gånger större. I vissa holländska städer ligger cyklandet på av transporterna. i är en stad med 185000 invånare där av personresorna är med cykel17. Det är ingen tillfällighet, utan beror på medveten planering och målstyrning. Vi har mycket att lära från städer ute i . Det handlar bland annat om att andra europeiska städer inte anpassat sina medeltida stadskärnor efter bilen, vilket underlättar för gång, cykel och kollektivtrafik. Skillnaden mellan ambitionsnivå mellan städer i är också stor. har lanserat vägvanor som vill få resenären att tänka alternativ till bilen. Enligt skulle en enda bortvald bilresa leda till mindre trängsel i staden. Detta i kontrast till som minskat sina anslag till utbyggnad av cykelbanenätet från 120 miljoner till 18,5miljoner år 200918. Begrepp som borde utredas och eventuellt tas in i trafiklagstiftningen är cykelgata och lågfartsgata för blandtrafik där cykeltrafiken har prioritet. Denna typ av gata finns redan i flera städer i , till exempel . Den gemensamma nämnaren för framgångsrika cykelstäder är att politikerna har vågat satsa, och prioritera. Det handlar också om att föra in nya kostnader i kommunbudgeten som man inte haft förut. En sådan är säkra och väderskyddade parkeringar som efterfrågas av många. Avsaknad av detta är ett viktigt skäl till att många inte cyklar. Man vågar helt enkelt inte lita på att cykeln står kvar när man kommer ut. En viktig regel för att cykelparkeringen ska bli attraktiv och användas är att den ligger nära slutmålet, exempelvis tågstationen eller mataffären. Det finns olika varianter av cykelparkeringar. En är en box där man kan låsa in cykel, hjälm, regnkläder med mera. Den är relativt kostsam och tar mycket plats. I och är cykelförvaring i parkeringshus vanligt förekommande. Ofta kombineras det med service i samma byggnad. Många äldre tågstationer har möjlighet till den här typen av förvaring eftersom man ofta har en del byggnader som inte längre används. Det kräver dock ett stort kundunderlag för att vara effektivt. är den enda stad i som hitintills har en liknande parkering vid sin tågstation. Två i sammanhanget intressanta processer pågår parallellt i . Den ena är en allt högre grad av urbanisering där allt fler människor lämnar landsbygden till förmån för stadens utbud av framför allt arbete. Den andra är stadsutglesning som innebär att städerna sprider ut sig med bebyggelse, externa köpcentrum och villamattor som ofta kräver bil för att transportera sig. För att få till den smarta staden måste kollektivtrafiken fungera. För detta krävs ett underlag där människor inte bor alltför utspritt över stora områden. För att cyklingen ska fungera krävs ett samhälle som skapar närhet mellan bostad, arbete och service. Här är det viktigt att det finns sammanhängande cykelstråk mellan bostadsområden, centrum och affärer, och framför allt i områden där det vistas mycket barn. I den bästa av världar fungerar också kombinationen kollektivtrafik och cykel så att den sammanhållna resan till arbetet kan börja med cykel, fortsätta på pendeln och därefter avslutas med cykel. Väl framme tillhandahåller arbetsgivaren en väderskyddad och säker cykelparkering. För att människor ska göra det här valet behövs ett nytt mindset där man ser cykeln istället för bilen som första val när det gäller korta resor. Men det räcker inte att satsa på cykelinfrastruktur och kollektivtrafik för att få bilister att byta transportssätt. Man måste sända en tydlig signal från samhället om vad som är önskvärt och använda sig av olika typer av styrmedel. Exempel på detta är trängselavgifterna i och höjda avgifter på bilparkeringar. Man måste också öka attraktiviteten i cyklandet. Genom att se till att snöröjningen fungerar på cykelbanorna , ha bra halkbekämpning och belysning kan man minska de stora säsongsvariationer som i hög grad kännetecknar cyklingen. Hög tillgänglighet på service är ytterligare ett viktigt instrument. Vid stora knutpunkter är det utmärkt med en serviceanläggning för cyklar. Även offentligt finansierade pumpar fyller en viktig funktion runt om i staden. Den generella komforten avgörs i stor utsträckning av den mängd buller och avgaser man som cyklist utsätts för. För att öka komforten är det viktigt att hålla bilars hastigheter nere och minska mängden stora lastbilar och öka tryggheten genom att planera korsningar för cyklister samt tydligt visa i det offentliga rummet att man prioriterar cyklars framkomlighet före bilars. Män och kvinnor transporterar sig på olika sätt. Män åker generellt mer bil än kvinnor, och de åker också längre. Kvinnors resmönster omfattar ofta en kombination av cykel och kollektivtrafik19. Forskare vid VTI har tittat på detta och kommit fram till att bilen är en manlig arena. Många förklaringar pekar på kvinnans fortsatta roll som huvudansvarig för barn och hem. Hon arbetar ofta närmare hemmet än mannen. Män och kvinnor är lika medvetna om bilens negativa aspekter men flera studier visar att kvinnor har större förståelse för miljö- och trafiksäkerhetsaspekter. De tar också lättare till sig argument som är kritiska till bilismen20. Detta är en viktig aspekt att ta hänsyn till i stadsplaneringen. En Sifoundersökning som gjorde visade att det främst är kvinnor mellan som är benägna att ändra livsstil för att minska sina utsläpp av klimatgaser. har haft ett projekt om att Konsumera smartare som visar att männen släpper ut och kvinnorna av de totala utsläppen. Den huvudsakliga orsaken är att män tar bilen till jobbet och flyger mer än kvinnor21. Detta visar sig också i reseavdragen som utnyttjas till två tredjedelar av män, vilket innebär att männens bilåkande subventioneras med . Vi anser att kvinnors prioriteringar borde märkas mer i stadsplaneringen. En satsning på förbättrad cykeltrafik är också en satsning på ökad jämställdhet. Men det är också en satsning på ökad rättvisa. För om man granskar siffrorna som visar att bilinnehavet i landet ökar, ser man också att andelen hushåll med fler än en bil ökar, och andelen hushåll utan bil ökar. Att lägga majoriteten av infrastruktursatsningarna på de människor som kör bil är alltså en satsning på ökad orättvisa, på ökad ojämställdhet och på ökade klimatutsläpp. Satsning på ökad cykling har stora samhällsekonomiska vinster. Varje satsad krona ger tillbaka22. står cyklingen står för av resorna men får bara av de som satsas av stat och kommun på vägnätet varje år23. kostar fysisk inaktivitet och övervikt årligen24. Målet är att cyklingen ska öka, men för att uppnå detta krävs en modig politisk prioritering. Vardagsmotionen är oerhört viktig för hälsan. Rekommendationen från bland annat för att uppnå positiva hälsoeffekter är regelbunden fysisk aktivitet minst . Studier visar också att stresstoleransen och det allmänna välbefinnandet förbättras av motion. I då varannan man och cirka var tredje kvinna i är överviktig eller fet, och av barnen25, borde finansieringen för ökad vardagscykling vara betydligt större . Att öka cyklingen leder också till minskade kostnader för samhället. Enligt blir det en minskad kostnad på för en person som går från ett inaktivt liv till att börja cykla. Det beror bland annat på mindre problem med diabetes, högt blodtryck och hjärtsjukdomar. av befolkningen får tillräckligt med fysisk aktivitet i sin vardag. Generellt beräknas otillräckligt fysiskt aktiva inte kunna prestera mer än 80procent av sin kapacitet under en normal arbetsdag26. Ett positivt exempel kommer från där de anställda på Idrottens Studie- och () får träna en hel timma på arbetstid. De väljer själva, att cykla till jobbet är ett alternativ. På det här sättet har man fått anställda att börja träna och minskat utgifterna för sjuk personal. Man har utvärderat reformen och kan konstatera att det finns ett tydligt samband mellan de anställdas prestation och deras kondition. Arbetsgivaren har gått med vinst genom att satsa på de anställdas hälsa27. En viktig anledning till att många inte cyklar är att de inte har en cykel i gott skick. En lösning som har testats i två projekt har varit att erbjuda de anställda en leasingcykel, ett samarbete mellan kommun, Region samt företaget . Systemet fungerar ungefär som en förmånsbil eller en hem-pc och inkluderar service, hjälm, regnkläder och självriskeliminering. På ett äldreboende valde cirka 50 av de 100anställda att prova på konceptet. De flesta cyklade redan men körde bil året runt. I projektet ingick även seminarier och lagtävling för att peppa de anställda. De anställda som deltog i projektet ökade antalet cykeldagar med nästan 45 procent28. I i har man gjort en lyckad satsning på att främja cykling . Man genomförde ett 50-tal åtgärder för . hade vunnit över 2 000 levnadsår, ökat cyklingen samt minskat kollisioner och krascher . Staden gick också med vinst. Tack vare minskat insjuknande i kroniska sjukdomar, ökad produktivitet på arbetsplatsen, minskad sjukfrånvaro, och minskade kostnader för trafikskador fick man tillbaka. På köpet fick man en mycket attraktiv stad med grönare framtoning med fler grönytor, rabatter och dylikt29. i , ungefär lika stort som , är också en stad värd att studera. Politikerna har medvetet gjort det lätt att cykla och åka kollektivt och svårt att köra bil. av resorna i staden görs med cykel. Eftersom stadskärnan är gammal förstod man tidigt att det inte skulle finnas plats för särskilt många bilar utan att riva och bygga om. Innerstaden är därför bilfri . Insikten gjorde också att man tidigt byggde ut spårvägen istället för att som många andra städer lägga ner den och satsa på bilen som yttransportmedel. beslutade kommunfullmäktige om ett heltäckande transportsystem som bygger på fem huvudprinciper: Dämpa trafiken i bostadsområden. Generell hastighetsbegränsning till 30km/h. Koncentrera biltrafiken till snabba genomfartsvägar (delvis i tunnlar) med få trafikljus och hastighetsbegränsning /h. Styra ut bilparkering ur staden genom avgifter och regler för att stimulera koppling till kollektivtrafik (Park & Ride). Utbyggnad av kollektivtrafik, integrera spårvägsnätet med nybyggd s-bahn (snabba pendeltåg) och järnväg. Lågt insteg i vagnar och prioritet i trafiken ger ökad tillgänglighet och snabba transporter. Underlätta för cyklister. finns mer än kopplade cykelbanor och 5000 cykelparkeringar i innerstaden. Bevakade cykelparkeringar finns vid pendeltågsstationer. Alla dessa åtgärder har tillsammans bidragit till en relativt hållbar stad som människor trivs i. Politikernas miljötänk löper som en råd tråd genom planeringen. Exempelvis har man löst finansieringen av utbyggnaden av kollektivtrafiken genom korsfinansiering. Detta innebär att kollektivtrafiken ingår i samma bolag som vatten, el och gas och att förluster i vissa delar av bolaget täcks av vinst i andra. Två nya moderna miljöstadsdelar har byggts . Trafikplaneringen har varit grunden och man startade tidigt med en spårvagnslinje för att kollektivtrafiken skulle vara på plats redan när människorna började flytta in. Man har också använt sig av ett intressant ekonomiskt styrmedel för att få människor att avstå från bil. De som väljer att vara utan bil eller att avstå rätten till parkering har fått sänkta hyror. I stadsdelen har detta varit framgångsrikt och endast cirka 80 av 1000 hushåll har bil. I hela ligger biltätheten på cirka 280 per 1000 invånare, vilket kan jämföras med som låg på 400, vilket var lägst i landet. låg på 451 och snittet i riket på 463.31 Ett exempel på nytänkande och modern stadsplanering kommer från som satsar på att binda ihop stadens olika stadsdelar. Stadsarkitektkontoret jobbar med att införa silning som innebär ett jämnare trafikflöde fördelat på flera parallella stråk. Avstånden krymper och resorna blir kortare. Gator som har varit bilfria kan med den nya strategin få biltrafik, men i liten omfattning och med låg hastighet. Trafiksepareringen finns dock kvar på vissa platser med tyngre trafik32. har stadsplaneringen gått ut på att separera olika trafikslag för att få en så säker trafikmiljö som möjligt. Bostadsområden skulle vara helt bilfria och bilarna skulle köra snabbt och säkert en bit bort. En allvarlig bieffekt var att separeringen skapade barriäreffekter mellan områden och långa omvägar för bilister. Gång- och cykelvägar upplevdes också som otrygga efter mörkrets inbrott eftersom separeringen ledde till alltför lite trafik och det blev lätt att känna sig ensam. är den stad i som har högst andel cyklister. Skälet till detta är en mycket medveten strategi om att förenkla och förbättra för cyklisterna och göra det mindre attraktivt att köra bil. Man har bland annat gjort tydligt markerade stråk med färdvisningar, man visar tydligt i den fysiska miljön genom upphöjningar och färgad asfalt, man delar ut cykelkartor och man genomför informationsinsatser till kommuninvånarna. Indragen stopplinje, så kallade cykelboxar, och grön våg för cyklister är två särskilt viktiga åtgärder för att öka cykelns konkurrensförmåga i relation till bilen. Många gator är bilfria och cykelparkeringarna har hög prioritet. Exempelvis har landets enda parkeringshus för cyklar vid tågstationen. Kommunen lånar också ut cyklar till privatpersoner till en mycket låg avgift samt erbjuder sina anställda tjänstecyklar. Ungefär hälften av alla bilresor är kortare än . I tätorter är generellt sett en mycket stor andel, , kortare än . Det är där den stora potentialen finns för överföring av resor från bil till cykel. Redan en överföring av av de allra kortaste resorna skulle innebära en väsentlig ökning av cykeltrafiken. Den avgörande faktorn för ökad cykling är att infrastrukturen är attraktiv. Studier visar att varje procents restidsförkortning för cykelresor ger en minskning av biltrafikarbetet med 0,3procent33. I har några kommuner gått samman i projektet löjliga bilresor. Målet är att få ner de korta bilresorna på . var av bilresorna i löjligt korta, nu är andelen nere på . Genom att skicka in ett tävlingsbidrag och berätta om sin löjligaste bilresa kan man tävla om en cykel. Ett par exempel på löjliga bilresor är34: Jag tar bilen i för att hämta en pizza. Det värsta är att vid pizzerian är det bilkaos med alla som hämtar så det tar innan man hittat en plats att stanna vid. Hade jag tagit cykeln och tagit några tidningar om den hade den varit varmare än vad den är nu med den löjliga bilresan. Ja, jag har tagit bilen till jobbet (cirka 600 m) därför att hemma har jag inte gratis parkering före . Jag och pappa tog bilen till postlådan som ligger 25 m från ytterdörren och sen tillbaks. Vad behöver göras? Mätbara mål en nyckel till framgång Vi menar att vi måste lära mer av vår omvärld när det gäller satsningar på cykeln. Många städer och länder i ligger långt före när det gäller många av de åtgärder som föreslås i den här motionen. En av anledningarna till att vi inte har lyckats bättre i är att vi inte har haft några mätbara mål med krav på uppföljning. Detta har också lett till att vi har bristande underlag när det gäller att ta reda på hur det förhåller sig . Därför vill vi ställa ökade krav på att ta sitt sektorsansvar för cyklingen och vända den nu pågående negativa trenden med minskad cykling. av arbetspendlingen i tätorter ska ske med cykel . av antalet persontransporter ska ske med cykel . Antalet allvarligt skadade cyklister ska mer än halveras jämfört med . av landets cyklister ska känna sig trygga i trafiken . utvecklade en nationell cykelstrategi. Där anges två övergripande mål: Att cykeltrafiken ska bli säkrare och att cykeltrafikens andel av resorna ska öka. Där konstateras att det för att nå målen krävs både satsningar på cykeltrafiken och en medveten samhällsplanering. Målsättningen med cykelstrategin var att utgöra ett underlag för infrastrukturplanering, fysisk planering, länstransportplaner, verksamhetsplanering samt forskning och utveckling. har tyvärr ambitionerna i cykelstrategin inte tagits på allvar, varken vad gäller investeringar eller samhällsplanering. Andelen resor med cykel har minskat istället för att öka. Enligt de konkreta målen i cykelstrategin angavs att cyklingens andel av alla personresor skall öka med en tredjedel , från . Sedan fick sitt uppdrag och satte upp målet har cyklingen minskat från bland kvinnor och bland män35. Under dessa år har vi alltså kommit längre ifrån målet. Med tanke på den negativa utvecklingen för cyklingen är det dock osannolikt att cykelstrategi räcker för att vända utvecklingen och nå det mål som har satts upp. Därför krävs ytterligare initiativ. Vi måste göra det lättare att leva med cykel. Pendla, storhandla, transportera barn etc. går utmärkt om man har rätt utrustning. Smarta Christianiacyklar, cykelkärror, lådor att ha på pakethållaren för att få plats med matpåsarna allt finns men används fortfarande alltför sällan. Innovation och demonstration av denna typ av transporter bör uppmuntras genom och . Staten måste ta ett större ansvar för att på ett pedagogiskt och positivt sätt berätta hur man på många platser i landet kan leva ett praktiskt och hälsosamt liv utan att äga en bil. Genom att hyra bil de veckor eller man har behov av den eller vara med i en bilpool sparar man både pengar och miljö. Men det kräver också investeringar i form av större parkeringar för cyklar, inte bara vid viktiga knutpunkter utan även vid mataffärer, fritidsanläggningar med mera. Cykelinfrastrukturen i måste få kosta mer pengar . anser att staten bör ta ett större ansvar för att öka cyklingen. I det rödgröna samarbetet föreslår vi därför att satsa på urban kollektivtrafik och cykel . Staten ska på detta sätt, via , bidra till investeringar i kommunernas infrastruktur och stödja satsningar på kollektivtrafik, cykel och gång för att nå en minskad biltrafikandel. Åtgärderna kan till exempel gälla bidrag till kommuner som anlägger cykelvägar, ändrar korsningar så att det blir indragen stopplinje för bilar vid trafikljus (så kallade boxar), hastighetsdämpning , införande av så kallade stadsgator där olika transportsätt kan kombineras på ett säkert sätt med mera. Anslaget bör administreras av som en del av dess sektorsansvar. Minska bilyta till förmån för cykeln En av de viktigaste åtgärderna för att öka cykelresornas andel är att våga ta konflikten med bilarna i den fysiska planeringen. utgår trafikplaneringen från bilen som norm. Det innebär att cykel, liksom kollektivtrafik och fotgängare, ofta får stå tillbaka för bilens framkomlighet. Att planera för ökad framkomlighet innebär i de allra flesta fall att det underförstått handlar om bilarnas framkomlighet. Skulle begreppet framkomlighet breddas och även inkludera fotgängare, cyklister och kollektivtrafikresenärer skulle åtgärderna bli annorlunda. Större utrymme i stadsmiljön skulle prioriteras för dessa andra transportslag. En cykel mäter en kvadratmeter på vägen, en åttondel av en bil. En spårvagn kräver endast per person36. Detta ytmått visar tydligt vilka transportmedel som är yteffektiva. I städer och tätorter där utrymmet alltid är begränsat av bebyggelse måste vi alltså använda ytan smartare. Utbyggnad av bilparkeringar utanför stadskärnorna, god kollektivtrafik vid knutpunkter samt sammanhängande cykelstråk är ett måste för att underlätta för människor att inte ta bilen in i staden. Detta så kallade Park and Ride-system kräver en mycket tät kollektivtrafik för att vara attraktiv, i kombination med en reserverad parkeringsplats. Parkeringsbiljetten gäller ofta som färdbiljett på kollektivtrafiken i Park and Ride-system. Många goda exempel visar att man genom att ta bort parkeringsplatser i innerstaden, höja priset på dem som finns kvar och förbättra för gång-, cykel- och kollektivtrafik kan minska antalet bilar. Ett försök som gjordes utanför sjukhuset i blev framgångsrikt37. Parkeringsplatserna räckte inte till för alla bilar, dessutom behövdes en del av ytan till bland annat en helikopterplatta. Syftet var alltså att använda ytan mer effektivt. Man började ta betalt för personalens p-platser och minskade antalet. förbättrade man cykelparkeringen och genomförde en hel del informationsinsatser. Resultatet blev att framförallt buss, men även cykel, samåkning och gång ökade. Bilresorna minskade, likaså andelen personer som ville ha fler parkeringsplatser. Investeringen var att jämföra med som ett nytt p-hus hade kostat. Faktaruta: Cykelfält målade områden för cykeltrafik som ligger direkt i vägbanan. Cykelbanor upphöjt område för cykeltrafik bredvid trottoar. enskild väg för cykeltrafik, finns främst i mindre tättbebyggda områden. Detta exempel är ett bland många där motståndet mot förändringen i början är stor, men där de flesta ändå upplever det som positivt. Ett annat exempel är cykelfälten på i som gav upphov till het politisk strid. I boken cykelfält som skakade kan man läsa om processen som ledde fram till de mycket populära cykelfälten. Utvärderingar visar att olyckorna har blivit färre och cyklisterna fler. På har antalet olyckor sjunkit med . Cykelbanor och cykelfält byggs ut allt mer i städer. Ofta orsakar de en konflikt med bilismen eftersom de kräver mindre körfält för bilar eller färre kantparkeringar, men i slutändan är ändå de flesta trafikanter nöjda med resultatet. Öka tryggheten för oskyddade trafikanter Många människor upplever att det är otryggt att cykla i stadsmiljö. beror det på att bilen har varit utgångspunkten i stadsplaneringen, och att fotgängare och cyklister har fått hålla till godo med den yta som råkat bli över. För ökad trygghet är det viktigt att separera gång- och cykeltrafik, blandas de ofta vilket orsakar konflikter, olyckor och upplevd osäkerhetskänsla. Tydliga avskiljningar, markeringar och övergångsställen skapar en bättre trafikmiljö där pendlande cyklister på väg till och från jobbet kan cykla snabbt, och fotgängare kan promenera i lugn takt utan att riskera att bli påkörda av en cyklist. Detta är också viktigt ur funktionshindrades perspektiv eftersom undersökningar visar att många känner sig otrygga på ställen med ett stort antal cyklister. Forskning visar att blandtrafik (bilar och cyklar) upplevs som osäkert av cyklisterna. Vid etablering av cykelfält (målade i vägbanan) visar sig säkerheten bli högre och bilarnas hastighet lägre. Cykelbanor (upphöjda bredvid trottoar) är dyrare att bygga och fungerar bra där det inte är så många korsningar. Cykelfälten däremot fungerar bäst på en gata med många korsningar och många fotgängare. De är också relativt billiga att anlägga eftersom man i princip endast flyttar strecken i gatan.