ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A272 · 2010-10-19 00:00:00 — Lagen om anställningsskydd (LAS) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om anställningsskydd (LAS). Den globala finanskrisen och lågkonjunkturen i har bland annat som följd att vi får en allt mindre rörlig arbetsmarknad. Till del beror detta på bristande arbetskraftsbehov inom vissa sektorer, men till del beror det också på den nuvarande utformningen av arbetsrätten. Lagen om anställningsskydd (LAS) har i dagens arbetsmarknad två starka konsekvenser. För det första gör utformningen av lagen att färre företag vågar nyanställa arbetskraft. Många företag är osäkra om framtida tillväxt och lönsamhet och önskar därför inte hamna i en arbetsrättslig problematik kring eventuella uppsägningar. För det andra innebär lagen att individuella arbetstagare blir allt mindre benägna att söka nya jobb, dels eftersom de ofta sitter relativt tryggt på sin nuvarande plats (med lagen som stöd), och dels eftersom färre företag då nyanställer. Tryggheten i anställningen förbehålls den som stannar kvar på samma arbetsplats utan hänsyn tagen till individens kompetens och önskemål eller arbetsgivarens behov av flexibilitet och utveckling. Följden av dessa resultat blir en mindre rörlig arbetsmarknad, vilket i sin tur hindrar företag från att växa som det pressar ner arbetstagarnas löner. I den globala ekonomin är ökad rörlighet på arbetsmarkanden en stark förutsättning för människors och företags tillväxt. För individen betyder en rörligare arbetsmarknad en större möjlighet att växla mellan jobb och arbetsgivare, större möjligheter att avancera och främja den personliga utvecklingen samt bättre förutsättningar att kunna höja både löner och förmåner. För arbetsgivaren ger större rörlighet på arbetsmarknaden utvidgade möjligheter att rekrytera och säkerställa kvalificerat personal för rätt ändamål med bredare urval av kandidater och kompetens. Den nuvarande utformningen av arbetsrätten resulterar i en mindre rörlig arbetsmarknad, med negativa konsekvenser för såväl tillväxt, företagsamhet som löner. Fortsatt god tillväxt i landet är beroende av en mer rörlig och flexibel arbetsmarknad. Därför bör möjligheterna utökas att se över lagen om anställningsskydd.
mot · GY02A273 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder i arbetslöshetsförsäkringens regelverk så att arbetslösa inte stängs ute från eller hindras att inneha politiska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra fackligt arbete utanför den egna arbetsplatsen a-kassegrundande. Den borgerliga regeringens hantering av arbetslöshetsförsäkringen, a-kassan, med ständiga försämringar och förändringar har gjort det svårt att få en överblick över vilka regler som gäller för den försäkrade. För även om regeringen har valt att kalla a-kasseersättning för bidrag är det ersättning från en försäkring det handlar om. har det visat sig att reglerna för ersättning till arbetslösa är av ett sådant slag att arbetslösa med politiska förtroendeuppdrag, oavsett om uppdraget är på eller enstaka dagar , måste avsäga sig uppdragen för att inte bli av med sin a-kasseersättning. Ett exempel är när en arbetslös fritidspolitiker i som utförsäkrades från a-kassan på grund av reglerna för deltidsarbetslöshet. Det politiska förtroendeuppdraget hade en tidsåtgång på /år och ansågs enligt den ansvariga a-kasse-myndigheten vara av betydande del av heltid. Enligt kommunallagen 4kap. 11 § har förtroendevalda har rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag. Detta innebär att uppdraget inte räknas som en del av anställningen. Att en person som haft ett förtroendeuppdrag och arbetat sedan skulle tvingas avsäga sig samma uppdrag för att det helt plötsligt räknas som ett deltidsarbete är absurt. I en väl fungerande demokrati finns det utrymme för förtroendevalda med många olika typer av erfarenhet. Naturligtvis ska vi välkomna personer att delta i demokratiska församlingar oavsett om de är arbetslösa eller jobbar, studerande, företagare, personer med nedsatt arbetsförmåga och personer som uppbär annan ersättning än lön. Ju fler med olika bakgrund och erfarenhet som deltar, desto bättre blir besluten. Som arbetslöshetsförsäkringen är utformad utestänger den en stor grupp medborgare, något som inte är önskvärt. Dagens regelverk måste därför ändras så att även arbetslösa får rätt att ha politiska uppdrag utan att utförsäkras från arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller personer med fackligt förtroendeuppdrag anses dessa inte vara a-kassegrundande trots att man har löneavdrag från sitt jobb och istället får förlorad ersättning från sitt fackförbund motsvarande löneavdraget. lämnade Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) en skrivelse till regeringen där de föreslår en lagändring. Förslaget skulle innebära att fackligt arbete utanför den egna arbetsplatsen, där den förtroendevalda får ersättning för förlorad arbetsförtjänst, likställs med vanligt arbete och därmed blir a-kassegrundande. Skrivelsen har än så länge inte lett till någon förändring. Vi vill därför att arbetslöshetsförsäkringen förändras i enlighet med IAF:s förslag angående fackligt uppdrag utanför den egna arbetsplatsen.
mot · GY02A274 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att anpassa arbetslivet efter människors livssituation. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är orättvisorna på arbetsmarknaden mellan kvinno- och mansdominerade yrken fortfarande stora. Medan ett arbete på heltid har blivit en självklarhet för de flesta män har många kvinnor ofta tvingats acceptera ett arbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand yrken inom service, vård och omsorg. En annan utveckling har varit att antalet tidsbegränsade anställningar ökat väldigt kraftigt. Sammantaget innebär denna utveckling att den ekonomiska tryggheten för människor har försämrats. Framför allt gäller det i åldrar då man normalt bildar familj och skaffar barn. Förutom den allmänna ekonomiska och sociala osäkerhet som en för liten tjänst eller en tidsbegränsad anställning innebär försvårar det också möjligheterna att få låna pengar eller få ett hyreskontrakt. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Stressen måste minska. De anställdas inflytande över det egna arbetet och arbetstiden måste öka. Heltid bör vara det naturliga, deltid en möjlighet. Alla kvinnor och män måste ha rätt till ett arbete som det går att försörja sig på. Ofrivillig deltid och ofrivilliga timanställningar måste motverkas och lönediskriminering bekämpas. Den införda begränsningen av deltidsarbetslösas möjlighet att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och det faktum att vi för den framtida välfärdens finansiering inte har råd att inte ta vara på alla människors vilja att arbeta, ger ytterligare motiv till varför vi måste hitta en bra lösning. Det kan antingen ske genom att parterna på arbetsmarknaden avtalar om det eller om det inte visar sig vara en framkomlig väg genom att vi lagstiftar om en rätt till heltid och en möjlighet till deltid.
mot · GY02A275 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten till undantag från turordningsreglerna vid uppsägning ska tas bort. höjs ofta röster från flera borgerliga partier och arbetsgivarorganisationer om att lagstiftningen vad gäller anställningsskyddet för löntagare behöver förändras. Vad det handlar om är att de menar att den ska försvagas. Argumentet är att det skulle göra att arbetsgivarna skulle bli mera benägna att anställa. Vi menar att de möjligheter som finns att använda sig av olika anställningsformer mycket väl tillgodoser det behov som kan finnas av olika typer av provanställningar. Vi anser i stället att det finns anledning att skärpa lagstiftningen i en del. kan arbetsgivare med högst tio anställda få undanta två personer innan turordning efter anställningstid fastställs vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Detta möjliggjordes genom en ändring av 22 § lagen om anställningsskydd (LAS) och ändringen gäller . Motivet som angavs för denna lagändring med undantagsregeln är att arbetsgivare med färre än tio anställda ska kunna undanta särskilt betydelsefulla nyckelpersoner, något som det inte borde vara nödvändigt att lagstifta om. Parterna kan vid uppsägning på grund av arbetsbrist gemensamt konstatera att vissa personer med särskild kompetens kan vara avgörande för ett företags överlevnad. Arbetstagarorganisationerna prövar då om man ska sluta avtal om en viss turordning. Med den förändring som gjordes är det istället arbetsgivaren som ensam beslutar vilka två personer han eller hon vill undanta. Det har under dessa år visat sig att det inte alltid är just nyckelpersoner som undantas. Flera exempel finns där undantagsmöjligheten har inneburit att obekväma anställda, föräldralediga (oftast kvinnor) och tjänstlediga på grund av havandeskap har blivit tvungna att lämna sina anställningar. Men även andra anställda som upplevs som obekväma, till exempel fackligt förtroendevalda, kan med arbetsgivarens goda minne bli de som inte får stanna kvar trots rätt kompetens och lång anställningstid. Vi menar att den genomförda förändring av 22 § LAS som gör det möjligt för arbetsgivare med högst tio anställda att undanta två personer innan turordning efter anställningstid fastställs vid uppsägning på grund av arbetsbrist ska tas bort. På en arbetsplats med en väl fungerande samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare kommer alltid båda parter att se till att verksamheten värnas på ett så bra sätt som möjligt. Då kan faktiskt undantag från turordningsreglerna i stället vara ett hinder eftersom det kan skapa konflikter i stället för att lösa problem
mot · GY02A276 · 2010-10-25 00:00:00 — En effektiv arbetsmarknadspolitik med kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en aktiv arbetsmarknadspolitik med kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kompetenskommission. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individuella handlingsplaner. är på väg ut ur den ekonomiska kris som lamslagit såväl våra europesika grannländer som vårt eget land. Konjunkturen håller på att vända, men är arbetslösheten mycket hög. Det saknas rejäla insatser för att få bukt med arbetslösheten. är den svenska ungdomsarbetslösheten en av de högsta inom EU. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. På en arbetsmarknad i snabb omställning tvingas allt fler uppleva perioder av arbetslöshet. Tiden mellan två jobb måste vara av lärande och utveckling. En aktiv och kvalitativ arbetsmarknadspolitik måste erbjuda en mångfald av utbildningsmöjligheter så att de som förlorat jobb så snabbt som möjligt ska komma tillbaka till arbetslivet och kunna ta de jobb som växer fram efter lågkonjunkturen. Den snabbt ökande arbetslösheten utgör ett slöseri med mänskliga resurser som riskerar att få långtgående konsekvenser. Att den borgerliga regeringen kraftigt försämrat möjligheten för arbetslösa att få stöd genom en aktiv och kvalitativ arbetsmarknadspolitik är oansvarigt. Minskade resurser till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, arbetsförlagd praktik och subventionerade anställningar innebär att många arbetssökande inte förbereds för jobb. Vi socialdemokrater anser att är i behov av ett nytt kunskapslyft. Den som blir arbetslös och behöver en insats i form av omställning måste ges utökade möjligheter att skaffa sig den kompetens som arbetsmarknaden kräver. Därför vill vi bland annat inrätta en kompetenskommission som tillsammans med branschföreträdare stärker samverkan på såväl nationell som regional och lokal nivå. Kommissionen bör bestå av företrädare för näringslivets branschorganisationer, kommuner, stat och fackliga organisationer. Kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska programmen ska alltid värnas. Den som blir arbetslös ska inte riskera att hamna i en rundgång av åtgärder. Sådana insatser ska alltid innebära utveckling som leder till arbete. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen behöver byggas ut kraftigt så att fler får denna möjlighet. Dessa utbildningar bör också vända sig till tjänstemän och akademiker som inte finner jobb. Arbetsförmedlingen bör ges resurser som gör det möjligt att möta varje arbetssökande individuellt och ge stöd efter behov. Matchning och stöd för jobbsökande är bra och effektivt för många arbetssökande i en högkonjunktur, men i lågkonjunktur måste större resurser läggas på andra typer av insatser som kan leda till jobb när konjunkturen vänder. I detta ligger även att utveckla och förfina metoden med individuella handlingsplaner som ett effektivt verktyg på vägen till ett nytt jobb. Varje arbetad timme behövs. Därför sätter vi socialdemokrater alltid jobben först.
mot · GY02A277 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en trygg omställningsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. I en rapport från TCO som kom ut , A-kassan en försäkring i fritt fall, redovisas hur försäkringen försämrats genom 14 olika förändringar . kom återigen TCO med en rapport angående a-kassan, Svensk A-kassa kvar i strykklassen. Där redovisas att är det land där a-kassan försämrats mest. En av de försämringar som uppmärksammas, och som har en tydlig genusdimension, är den om begränsningsregeln för a-kassa till deltidsarbetslösa. Deltidsarbetslösa har rätt till ersättning i endast högst per ersättningsperiod. När regeringen har kommenterat just arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa har ett återkommande svar varit att deltidsarbetslösheten har minskat i statistiken. Däremot har man inte kunnat se att förvärvsfrekvensen bland de deltidsarbetslösa har stått i direkt relation till den minskningen. Med stor sannolikhet är det så att de som är deltidsarbetslösa och sedan blir utförsäkrade därmed också väljer att inte längre stå som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Bara för att man nekas ersättning från a-kassan innebär det inte att deltidsarbetslösa får heltidsjobb. Sannolikheten att den stora grupp av deltidsarbetslösa skulle ha fått jobb upp till heltid av massarbetslöshet är inte särskilt stor. Man vet dessutom att många deltidsarbetslösa återfinns inom den offentligt finansierade sektorn, där närmare 30 000 tjänster försvunnit . Tittar man på antalet deltidsarbetslösa som både nu och tidigare ingått i statistiken så är en stor majoritet kvinnor. Det innebär därmed att kvinnor har drabbats särskilt hårt av den borgerliga regeringens nedmontering av a-kassan. A-kassans regler när det gäller deltidsarbetslösa borde därför förändras så att antal ersättningsdagar är i samma omfattning som för heltidsarbetslösa. Det är en prioriterad fråga att se över möjligheterna att arbetslöshetsförsäkringen blir en trygg omställningsförsäkring där taket höjs så att fler av löntagarna får en ersättning motsvarande vid arbetslöshet.
mot · GY02A279 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en a-kassa som överensstämmer med arbetslinjen. Ingen är så ofri som den som saknar egen försörjning och arbete, och varje arbetad timme är en angelägen fråga för såväl samhället som individen. har stora förändringar skett i arbetslöshetsförsäkringen. får den som arbetar deltid vid sidan av a-kassa maximalt . För som man arbetar dras antingen en hel eller halv dag från ersättningsperioden, beroende på antalet arbetade timmar vilket gör att de tar slut väldigt fort. Dessa nya regler för beräkningsgrund utsätter människor för orimliga situationer där det efter 75-dagarsperioden är slut; de får välja mellan att stå utan försörjning eller att tacka nej till arbete. Arbetslöshetsförsäkringen bör vara så utformad att det inte straffar sig att tacka ja till arbete som blir följden av denna snäva begränsning i försäkringen. Deltidsarbete är särskilt vanligt inom vissa branscher, ofta kvinnodominerade, lågavlönade yrken. Detta drabbar främst kvinnor, men även unga som ofta börjar sitt yrkesliv med deltids- och timanställningar. Att tvingas tacka nej till arbete riskerar också att innebära att du inte blir tillfrågad nästa gång arbetsgivaren ringer, och försämrar den arbetssökandes möjlighet till att få längre anställningar. Så länge det finns arbetsplatser som endast erbjuder deltider, måste det också finnas en försäkring som fungerar för dem som önskar arbeta heltid men inte får den möjligheten.
mot · GY02A280 · 2010-10-20 00:00:00 — Nationell handlingsplan för god arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för den goda hälsosamma arbetsplatsen. Ohälsan som beror av den arbetsmiljö man vistas i fortsätter att öka till nivåer som är helt oacceptabla. För att få ner ohälsan har den borgerliga regeringen valt att sänka sjukersättningen och sätta en bortre gräns för sjukförsäkringen. Det leder inte till att människor blir mer friska och arbetsföra. Det leder inte heller till goda och bättre arbetsmiljöer. I flertal vetenskapliga folkhälsoundersökningar slår man fast att stress på arbetsplatser förorsakar mer ohälsa än övriga sociala livsmönster. Det bygger på forskning och undersökningar som genomförts där man fokuserar både på arbetsplatserna och det sociala livet (fritiden) utanför arbetsplatserna. Resultaten säger att skillnader i ledning och organisation har stor betydelse för sjukskrivningarnas utbredning. Det viktigaste som forskningen visar är att hälsa och ohälsa framförallt styrs av arbetsplatsens organisering och ledning. I takt med den allt mer komplexa arbetsmarknaden, som ställer andra och tuffare krav på oss som människor, bör vi ta krafttag för att förebygga och motverka den ökande ohälsan. Därför bör en nationell handlingsplan för den goda hälsosamma arbetsplatsen med fokus på organiseringen och ledarskapet tas fram och prioriteras.
mot · GY02A281 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtroendeuppdrag ska kunna vara a-kassegrundande. Förtroendevalda som får del av sin lön från facket drabbas hårt om de blir arbetslösa. Ersättningen för förlorade arbetsförtjänst är inte a-kassegrundande. Att få företräda sina arbetskamrater i fackliga sammanhang är ett stort förtroende. Det fodras att man tar ett extra ansvar som oftast också innebär att man ger en del av sin fritid för att vara uppdaterad. Det fodras extra kunskaper och utbildning som inte heller alltid ligger på arbetstid för att kunna ta diskussioner och förhandlingar med sin arbetsgivare för att trygga arbetsvillkor och arbetsmiljön för sina arbetskamrater. Att vara facklig förtroendeman är inte alla gånger ett attraktivt uppdrag, men det är viktigt för att få balans mellan arbetstagare och arbetsgivare. När det senare också visar sig att man riskerar en betydande del av sin a-kassa om man blir arbetslös gör inte attraktiviteten större. Både arbetsgivare och arbetstagare tjänar på en stark fackförening där någon är villig att ta på sig uppdraget att vara facklig förtroendeman. Denna fråga har varit uppe vid många tillfällen och det är dags att frågan får en lösning så att ersättning för förtroendeuppdrag blir a-kassegrundande. i (S)
mot · GY02A282 · 2010-10-20 00:00:00 — Arbetstidsförkortning för föräldrar till barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för föräldrar till barn med funktionshinder att gå ned i arbetstid. Att vara förälder till ett barn med funktionshinder innebär ofta att man har många och omfattande kontakter med olika samhällsfunktioner. Det kan gälla sjukvården men även skolan och andra myndigheter för att se till att barnet ska ha så bra förutsättningar i livet som det är möjligt. Ett barn med funktionshinder har också stort behov av mycket stöd från föräldrarna för att klara vardagen på ett bra sätt. Kontakter med samhällets myndigheter måste i allmänhet ske . Det innebär att föräldrar till barn med funktionshinder ofta behöver ta ledigt från arbetet för att komma i kontakt med de tjänstemän som har som uppgift att vara till stöd och hjälp för familjen. Återkommande ledighet kan innebära problem både för den som begär ledigheten och för arbetsgivaren. En förälder till ett barn med funktionshinder behöver således ägna mycket tid åt det som andra föräldrar inte behöver. Detta stöd som barnet kräver omfattar oftast hela uppväxttiden och även tiden som vuxen. Det är därför angeläget att se över möjligheterna för föräldrar till barn med funktionshinder att gå ned i arbetstid.
mot · GY02A283 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningen ska administreras av fackförbunden. En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. Efter att nuvarande regering tillträdde 2006 upphörde detta ersättningarna sänktes och medlemsavgifterna höjdes, vilket innebär att försäkringen inte längre gav det skydd den var ämnad för, med konsekvensen att många lämnade a-kassan. blev hela arbetslöshetsförsäkringen överfinansierad och de pengar som kom in upphörde att gå till dem som drabbats av arbetslöshet och användes istället till slopade förmögenhetsskatter.
mot · GY02A284 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över konsekvenserna av det sänkta taket i arbetslöshetsförsäkringen. Sedan regeringen började försämra arbetslöshetsförsäkringen har reglerna gjorts om gång på gång: ersättningens storlek, finansieringen, medlemsvillkoret, arbetsvillkoret och regler för ränta och återkrav. Resultatet är att 500 000 personer har trängts ut ur a-kassan. Var tredje löntagare står utan ett inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Endast var fjärde ung har rätt till a-kassa och bara en av tio av de arbetslösa får av sin tidigare inkomst i arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsförsäkringen är och ska fungera som en omställningsförsäkring. Ersättningen är en trygghet för den som inte har ett fast arbete utan tvingas gå emellan olika timanställningar och projekt samt dessemellan uppbär ersättning från a-kassan. Denna trygghet är särskilt viktig nu när befinner sig i ett mycket kärvt arbetsmarknadsläge där tillfälliga anställningar är och kommer att bli mer vanliga. Arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetskassan måste inriktas på att stötta den arbetssökande till ett nytt jobb och en egen försörjning. Med anledning av detta bör konsekvenserna av det sänkta taket i arbetslöshetsförsäkringen ses över. Målsättningen bör vara att höja taket i ersättningen så att fler kan få ersättning av tidigare inkomst.