mot · GX02Fi9 · 2010-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2009/10:153 Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i och bör verka för en reformering av val av ordförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka låg- och medelinkomstländernas inflytande i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för att tar aktiv del i klimatomställningen. Det är av största vikt med en reformering av de globala finansiella institutionerna. Inte minst turbulensen på de finansiella marknaderna och den efterföljande finanskrisen visar på behovet av stabila finansiella institutioner. Efter deras bildande under sista år har mycket hänt i världen. Internationella valutafondens (IMF) mål är att säkra stabiliteten i det internationella monetära och finansiella systemet medan främsta uppgift är att bistå utvecklingsländer med att bekämpa fattigdom. Länge riktades berättigad kritik mot IMF och för deras nyliberala hållning till länders reformeringsbehov. Delvis har detta förändrats. I program tas större hänsyn till de fattiga ländernas egna prioriteringar för effektiv fattigdomsbekämpning. Men fortfarande brottas IMF och med stora problem. Makten i organisationerna speglar inte de ekonomiska förhållandena i världen. Relationen till FN är också oklar. Det är dock viktigt att betona att IMF och är självständiga institutioner som bygger på medlemsländernas kapitalinsatser. Även i fortsättningen kommer sannolikt ländernas medlemskap och kapitalinsats att vara stommen i de finansiella organisationerna. Även om de internationella uppgörelser om förstärkningar av IMF som kommit till stånd i och med finanskrisen är positiva innebär det inte att arbetet är slutfört. Det är nödvändigt att reformera de internationella finansiella institutionerna. Det behövs en offentlighetsprincip värd namnet. Demokrati och mänskliga rättigheter bör i högre grad vara förknippat med organisationernas utlåning. Låg- och medelinkomstländernas inflytande bör stärkas i IMF och , dels genom förändrade regler för kapitalandelar och röststyrka, dels genom ett utökat antal platser i organisationernas styrelser. Det är också nödvändigt att reformera processen för tillsättningen av chefer för och . I stället för att vara en sluten process som bygger på överenskommelser gjorda strax efter slut, bör processen vara transparent, öppen och bygga på meriter i stället för landtillhörighet samt kunna vara öppen för kandidater från hela världen. Kopplingen mellan IMF, och behöver stärkas. FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella organisationerna måste rätta sig efter. En idé värd att lyfta fram för diskussion är att omvandla Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) till ett handlingskraftigt råd för mänsklig utveckling. Noteras bör också att G20 spelar en större roll som internationellt forum. Bland annat var det till stor del i detta sammanhang som viktiga beslut fattades om åtgärder för att minska skadeverkningarna av finanskrisen. Vi ser det dock som ett stort problem om utvecklingen fortsätter mot att G20 tar över delar av det ansvar och den roll som internationella institutioner som eller spelar, där betydligt fler av världens länder finns representerade. Kopplingen mellan IMF, och behöver stärkas. FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella institutionerna måste rätta sig efter. har med rätta kritiserats för sin stora utlåning till kolkraftverk. Enligt en rapport från amerikanska () ökade finansiering av förnybar energi . ökade bankens finansieringar av kolkraft . måste, i och andra sammanhang, vara en pådrivande kraft för klimatomställningen.