mot · GY02U306 · 2010-10-27 00:00:00 — Hindra att höganrikat uran kommer i fel händer President uppmärksammade genom sin konferens om nukleär säkerhet i problemet med att nukleärt material kan komma på villovägar. Detta är ett problem som vuxit och som beror på spridning av kärnvapen och höganrikat uran från olika delar av f.d. samt från en rad andra privata och statliga aktörer som tjänar pengar på att sälja radioaktivt material till ickestatliga aktörer som kan använda dessa i terrorhandlingar. För att hindra denna utveckling krävs bl.a. att det internationella atomenergiorganet och dess kontrollsystem (safe-guards system) förstärks. utgör tillsammans med övriga nedrustningsavtal ett regelverk för att minska och avskaffa kärnvapen. Att stärka är av största vikt. Årets översynskonferens var en viktig framgång och fortsättning på de framgångsrika konferenserna och 2000. Centralt är att översynskonferensen bekräftade slutmålet om en kärnvapenfri värld som stöd ges till praktiska åtgärder (exempelvis de så kallade 13 praktiska stegen från översynskonferensen ) för att uppnå detta mål. Konferensens skrivningar om ickespridning är inte lika starka men sammantaget är dokumentet en god kompromiss. Vi bör nu följa upp konferensen och t.ex. se till att mellanösternkonferensen blir en framgång. Vi bör också arbeta med en rad instrument som till exempel att verka för att kärnvapnen ges minskad roll i de olika militära doktrinerna och att taktiska kärnvapen avvecklas. Verka för att provstoppsavtalet kan träda i kraft bör verka för att avtalet CTBT som förbjuder kärnvapenprovsprängningar genom ratificeringar kan träda ikraft. Minska risken för oavsiktliga angrepp bör tillsammans med likasinnade länder söka förmå kärnvapenstaterna, främst och , att minska riskerna för oavsiktliga angrepp genom att ta bort vapnen från dagens höga beredskap att avlossas (s.k. dealerting). har tidigare bl.a. i nära samarbetat i denna fråga med , , och . Tyvärr har den , till besvikelse för dessa parter och utan förklaring, dragit sig undan detta samarbete som syftar till internationell stabilitet och säkerhet. Stärk arbetet i EU Internationell fred och säkerhet uppnås bäst i samverkan med andra och bör använda sitt EU-medlemskap för att i denna krets vara pådrivande för att unionen ska skärpa sitt nedrustningsarbete. Under det svenska ordförandeskapet 2001 var den socialdemokratiska regeringen drivande i arbetet med att ta fram en handlingsplan i EU för arbetet mot massförstörelsevapen. Flera andra länder har sedan under sina ordförandeskap följt upp detta arbete. Under den borgerliga regeringens ordförandeskap i EU utmärkte man sig dock genom sin brist på initiativ. Den internationella nedrustningskonferensen (CD) i har i över ett årtionde varit oförmögen att arbeta. bör i samverkan med både EU- och NAC-länder aktivt söka verka för att CD kan återuppta sitt arbete. Detta gäller alla fyra huvudområdena men i första hand gäller det att förhandla fram ett fördrag om stopp för produktion av klyvbart material (FMCT) och om kontrollfrågor avseende lager av sådant material. Förbud mot kemiska och biologiska vapen När det gäller kemiska vapen bör , som tidigare spelade en internationellt ledande roll i förhandlingarna om en konvention om förbud mot kemiska vapen, aktivera sitt deltagande i OPCW, konventionens verkställande organ i . Inom konventionen mot biologiska vapen som genomför sin översynskonferens bör återta ledningen i arbetet för att ge konventionen ett fungerande system för efterlevnad och verifikation. Stärk den svenska kompetensen bör säkra och stärka den vetenskapliga kompetensen vad gäller massförstörelsevapen, såväl för skyddsändamål som för nedrustnings- och icke-spridningspolitik. Det skulle underlätta för att återta sin internationellt ledande roll på dessa områden. har drabbats av kraftiga nedskärningar av statliga anslag under den borgerliga regeringen. måste kunna upprätthålla sin position som ett av världens främsta fredsforskningsinstitut. Vidare bör de enheter inom , , som är inriktade på forskning om massförstörelsevapen ges resurser att upprätthålla sin kompetens. bör också aktivt medverka i de internationella icke-spridningssträvandena, bl.a. genom engagemang i Cooperative Threat Reduction, där vi kan tillhandahålla svensk kompetens ifråga om reaktorsäkerhet. bör ratificera överenskommelsen om förbud mot klustervapen och inleda skrotningen av den svenska BK90. bör också aktivt arbeta för internationell anslutning till konventionen liksom stödja arbetet för ett klustervapenförbud inom ramen för CCW (Convention on Certain Conventional Weapons). Små och lätta vapen bör intensifiera arbetet för att minska antalet och användningen av små och lätta vapen genom såväl som samt genom att utveckla en nationell handlingsplan. En fråga som måste ges hög prioritet är förhandlingarna om ett internationellt avtal om vapenhandel (). bör spela en framträdande roll för att detta avtal ska kunna bli verklighet. 8Närområdet: Nordiskt samarbete, och Barents Närområdet och de nordiska grannländerna har en stark folklig förankring och en självklar ställning för . I finns också ett flertal av viktigaste handels- och samarbetspartners. Det nordiska samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap och vilar på gemensamma värderingar ifråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden, och på många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Samarbete och öppenhet har gjort till en välfärdsregion av världsklass. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framförallt morgondagens globala utmaningar, varför ett än mera utvecklat och förstärkt samarbete behövs. Utmaningarna växer i spåren efter den finanskris som vi befinner oss i. Särskilt de baltiska staterna drabbades hårt. Genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska marknaden har det nordiska samarbetet stärkts. , och medlemskap i och och tillhörighet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet påverkar det nordiska samarbetet positivt. ansökan om EU-medlemskap påverkar samarbetet ytterligare i positiv riktning, och de baltiska staternas inträde i EU har dessutom skapat ytterligare dynamik i de nordiska ländernas samarbete med närområdet. I det nordiska samarbetet deltar även de självstyrande områdena , och . Politiken för den nordliga dimensionen utvecklas mot en gemensam politik för , och . Det handlar om nära samarbete i regionen mellan olika aktörer. Tanken är att förbättra samarbetet mellan EU och regionala aktörer, i syfte att utveckla en effektiv arbetsfördelning som bygger på respektive aktörs specifika kompetens, erfarenheter och geografiska arbetsområden. Samarbetet på regional och lokal nivå bedöms som mycket viktigt i likhet med samverkan med näringslivet och frivilliga organisationer. I Barents- och Arktisregionerna finns förutsättningar att få till stånd ett konstruktivt samarbete med i frågor som rör energi, klimat, gränsöverskridande brottslighet och kommunikationer. Vi vill utveckla ett förtroendeskapande samarbete i norra . deltar på regeringssidan i samarbete inom ramen för , och samt i arbetet med EU:s nordliga dimension. År 20112013 kommer att vara ordförande för och för 20092011. Det är av vikt att även utarbetar en egen strategi, handlingsplan, för arbetet inom den nordliga dimensionen inom prioriterade områden: utbildning/mänskliga resurser är i blickpunkten. Klimatförändringarna leder till ett ökat intresse för exploatering av resurser som olja, gas och mineraler. Flera länder vill utöka sina territorier och områdets säkerhetspolitiska betydelse ökar. Enligt de flesta forskare är en av de delar på jorden där klimatförändringar redan är mycket märkbara. Det är förändringar som får direkta effekter för befolkningen i som de ger följdverkningar på hela det globala klimatsystemet. Det behövs ett djupt och omfattande svenskt engagemang även i . Vi har mycket att vinna på det, som ett nordligt land med 2/3 av vårt land norr om 60:e breddgraden. Vi har också mycket att bidra med, som en nation med gamla och starka traditioner inom polarforskning och en hög profil i internationell samverkan om frågor som gäller miljö, naturresurser, minoriteter och rättigheter. Det gäller även från svensk sida att främja den arktiska regionen och utveckla forskningen i . Ett område inom polarforskningen där bör flytta fram sina positioner är att utveckla observationssystem och arbeta för genomförande av den pågående SAON-processen inom och att säkra tillgängligheten till data. omfattar ett samarbete mellan 50 medlemsorganisationer, universitet och högskolor. För den svenska delen står , och Mittuniversitet. Samarbetet förbättrar möjligheterna för den arktiska regionen att ta del av högre utbildning och förstärker speciellt den forskning som rör klimatfrågor. bör delta fullt ut i verksamheten. Polaråret 19571958 gav upphov till Antarktisktraktaten. Det är viktigt att nu initierar en genomgång av existerande rättsordningar som berör för fortsatt diskussion om att stärka eller utöka dem där så behövs. En viktig fråga för det nordiska samarbetet har alltid varit att främja integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgarna att röra sig över landgränserna. Under ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet lyftes särskilt frågorna om avveckling av hinder för personers rörlighet över de nordiska gränserna fram. Gränshindersarbetet spänner över ett flertal politikområden. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. Även om integrationen mellan länderna och de olika regionerna i har kommit långt återstår ändock problem. De nordiska ländernas regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket medför problem för människor, organisationer och företag. När det gäller Öresundsförbindelsen har den väsentligt förbättrat möjligheterna till integration i . Integrationen bidrar till att stärka tillväxten, och arbetet med att undanröja hinder är ett måste för att regionens fulla potential ska kunna utnyttjas. Det är därför viktigt att skillnaderna i bland annat ländernas regelverk och skattesystem minskas för att man därigenom så långt möjligt ska kunna eliminera problemen för dem som rör sig över gränserna. Vi socialdemokrater anser det naturligt och viktigt att öka integrationsinsatserna ytterligare. Möjligheten för nationella parlamentariker att delta i internationella processer och sammanhang är en demokratifråga. De folkvalda nationella parlamentarikerna utgör en viktig länk mellan olika beslutsfattande nivåer i en globaliserad värld. Det politiska uppdraget innebär bland mycket annat opinionsbildning samt informations- och kunskapsspridning. Parlamentariker är också den länk som för medborgarnas synpunkter och idéer vidare, såväl på lokal och regional nivå som i nationella och internationella sammanhang. Även när det gäller genomförande och uppföljning av redan beslutade åtgärder och åtaganden har nationella parlament och parlamentariker av hävd en viktig uppgift. Genom ett deltagande av direktvalda parlamentariker stärks legitimiteten i hela implementeringsprocessen. För det nordiska samarbetet fyller en viktig funktion inte minst när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete. En styrka för de nordiska länderna är också att många ledamöter i de nationella parlamenten engagerar sig i det nordiska samarbetet. Vi socialdemokrater anser det nödvändigt att ytterligare stärka det inomnordiska samarbetet samt byggandet av nätverk, som i sin tur kan öka det nordiska inflytandet i EU och i andra samarbetsorgan. och har ett nära samarbete med flera internationella, nationella och regionala organisationer utanför och då främst , och Östersjöstaternas råd. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet med närområdet är att bidra till en säker och stabil utveckling i området. Att stärka demokratin och öka värdegemenskapen i den nordliga delen av samt att medverka till en utveckling av marknadsekonomin i området är andra prioriterade frågor. De nätverk som innefattar nordvästra har byggts ut i en betydande omfattning. De nuvarande riktlinjerna för samarbetet med närområdet innebär bland annat att Nordiska ministerrådets tyngdpunkt i satsningar förskjutits från de baltiska staterna till nordvästra . program för arktiskt samarbete syftar till att ge de samnordiska insatserna ett speciellt mervärde i förhållande till andra aktiviteter och insatser med inriktning på . Viktiga frågor är ursprungsbefolkningens levnadsvillkor, klimatförändringar och utbredningen av föroreningar i den arktiska miljön. Vi socialdemokrater anser det vara av stor vikt att arbetet med frågor som rör förstärks och att arbetet sker i samarbete med regionala insatser. Regionen kring har stora möjligheter att bli ett av de ekonomiskt viktigaste och intressantaste områdena i inom en inte alltför avlägsen framtid. I området, som är den sista orörda reserven av naturtillgångar, finns bland annat olja och gas, som kommer att utvinnas under de kommande decennierna detta under förutsättning att miljömålen för inte stoppar utvinningen. Den viktigaste råvaran för framtida exploatering är oljan. Ett stort antal olje- och gaskällor har redan hittats i . Större delen av den totala ekonomiska utvecklingen i regionen är kopplad till olje- och gastillgångarna. Också under finns ett stort antal fyndigheter av framför allt naturgas som till exempel Shtokmanfältet. Stora olje- och gastillgångar har även hittats i havet utanför Finnmark, Troms och Nordland. Man väntar sig att göra nya olje- och gasfynd i den norska delen av . På finns dessutom fler mineraler än på någon annan plats i världen. Det är svårt att uppskatta den totala olje- och gasreserven, i och med att en del områden ännu är i ett tidigt prospekteringsskede. Den totala reserven av gas i kan vara så stor som , vilket skulle vara ett avgörande tillskott till energikonsumtion . Dessutom väntar man sig även att hitta oljeförekomster i de östra och nordliga delarna av . Oljetillgångarna i Timan-Petchorafältet beräknas till omkring . Enligt beräkningar är de sammantagna olje- och gasfyndigheterna, som en jämförelse, tolv gånger större än de fyndigheter som ingår i i . skulle mot bakgrund av detta kunna förse med stora mängder naturgas , vilket i sin tur skulle minska beroendet av import från . De pågående klimatförändringarna innebär för del att glaciärer och havsis smälter undan i större omfattning . Miljö- och klimatmässigt är det en farlig utveckling, men på sitt sätt skapar den nya förutsättningar för nya transportvägar i och för både olja och energi. kommer man med all sannolikhet att kunna frakta varor till havs genom området året om. Vid i har experter räknat fram att den nordliga fartygsrutten skulle innebära stora besparingar för framtida transporter mellan de ekonomiskt framgångsrika länderna i och . Men som de förändrade klimatförhållandena i området ger nya möjligheter, kan det också leda till säkerhetspolitiska risker med helt nya konflikter som följd. ser vi en pågående dragkamp om tillhörighet, där med sin flagga på havsbottnen markerat sin uppfattning i denna speciella ägarfråga. Framför allt men även och har också uttalat sina uppfattningar i denna fråga. I bor drygt 5,9 miljoner människor, varav merparten, 4,3miljoner, har sin hemvist i . Samarbetet mellan stater som har intresse i och i området kring bedrivs på regionnivå i och i . består av representanter för förvaltningarna i den geografiska regionen . Från deltar landskapen , och Kajanaland, från länen Nordland, Troms och Finnmark och från och . Från är det regionerna och som deltar samt republiken , Murmanskregionen och det autonoma distriktet . I området finns flera minoritetsfolk, bland annat samer, nenetser och vesper. Syftet med är att säkerställa fred och säkerhet samt att skapa en hållbar social och ekonomisk utveckling i området och i som helhet. Detta kan bland annat ske genom att kontakterna mellan människorna i området utvecklas och den regionala identiteten stärks. Det finns en lång samarbetstradition i . tillkom , ett samarbete med de fyra involverade länderna under temat folkets diplomati. Det regionala arbetar utifrån fem viktiga insatsområden: Den kunskap och kompetens som vuxit fram i området kring dessa frågor är betydande och måste bibehållas och ytterligare utvecklas. Det är av stor vikt att alla goda krafter, exempelvis företag, myndigheter, kommuner, universitet och enskilda, samverkar. För detta fordras en fortsatt bra samordning, information och en väl utbyggd och fungerande infrastruktur. Den ekonomiska aktiviteten i den nordliga regionen ökar dessutom och därmed också regionens ekonomiska och säkerhetspolitiska betydelse, vilket innebär att en sammanhållen politik för den nordliga regionen behövs. Med ett större engagemang från svensk sida kan vi övervaka vad som händer i området från säkerhetssynpunkt, som miljöteknologi skulle komma väl till pass i den känsliga miljön i området. Vi socialdemokrater anser att det är av största vikt att stärks och fördjupas ytterligare på samtliga fem insatsområden, som det svenska deltagandet bör baseras än mer än tidigare på regionala strukturer. Med har alla länder runt , med undantag för , blivit EU-medlemmar. Det ger oss stora politiska och ekonomiska möjligheter, om vi rätt förmår att hantera den nya geografin och det nya politiska grannskap som har öppnat sig. Ett konkret exempel är att våra möjligheter att skydda miljön i vårt gemensamma innanhav ökar. Ett av målen måste vara att förhindra allvarliga fartygsolyckor och oljeutsläpp. Under socialdemokratiskt regeringsinnehav utvecklades Östersjösamarbetet kraftigt. Vi vill gå vidare och befästa som ett fredligt område. Trygga länder har i regel välmående och trygga grannar. Vår säkerhet har stärkts av att de flesta länderna runt är demokratiska och att det ekonomiska ömsesidiga beroendet har ökat i takt med den starkt ökande handeln. säkerhet har också stärkts i samband med att dessa länder har fått sina säkerhetspolitiska önskemål tillgodosedda. Vad som fortfarande återstår är att stimulera ett positivt ryskt deltagande i det regionala säkerhetsskapande samarbetet. har fyra huvudsakliga mål: att förbättra miljön, att öka välståndet, att göra regionen mer tillgänglig och attraktiv samt att öka tryggheten och säkerheten. Vi socialdemokrater ser i huvudsak positivt på strategin. Till viss del är strategin en sammanställning av åtgärder som redan planerats inom EU, och allt är inte nya förslag. Det är naturligtvis positivt att man samlar de planerade åtgärderna för i en gemensam strategi men vi höjer ett varningens finger för att strategin kan bli en pappersprodukt utan reella finansiella möjligheter att stärka . djupa ekonomiska kris är djupt oroande och hotar , och instabila regeringar. Detta gör strategin angelägen att genomföra så att inte vissa av medlemsstaterna halkar efter i utvecklingen. Genom ett ökat samarbete och bättre samverkan kan staterna stärka sin konkurrenskraft och sitt välstånd. Länderna runt har en samlad befolkning på drygt 100 miljoner. Inte minst för ger detta stora möjligheter att öka handelsutbytet med våra grannländer, vilket i förlängningen leder till högre ekonomisk tillväxt och fler jobb. Regionen har stora möjligheter att utvecklas och , som i många avseenden är en global vinnarregion, kan vara en inspiration för hela att utvecklas till en framgångsrik region i . Vi vill ha en fri handel och en marknad som gynnar alla parter, både och våra handelspartner. Men det ska vara en ansvarsfull frihet som också tar hänsyn till människorna och miljön. Vi tjänar alla på att skapa en långsiktigt hållbar ekonomi som tar hänsyn till miljön. För det behövs samarbete och politik men också gemensamma regleringar på EU-nivå. Handeln med kommer att öka och vi vill närma oss våra grannländer på andra sidan ännu mer. I högtidstalen brukar det heta från regeringen att Östersjösamarbetet är prioriterat. I praktisk handling har det dock inneburit beslut om nedläggning av generalkonsulaten i , och alla svenska utlandsrepresentationer runt södra . Att stänga ett konsulat, som det kostade både möda och pengar att få till stånd, måste ses som mycket ogenomtänkt. I en region präglad av såväl stor tillväxtpotential som miljöproblem som vi måste lösa gemensamt finns det bättre åtgärder än minskad svensk representation. Det riskerar också att slå sönder alla de väletablerade och viktiga relationer som svenska kommuner, företag och organisationer byggt upp. är majoritetsägare i det bolag där man tillsammans med tyska Eon projekterar för en gasledning på . Ledningen är tänkt att gå genom en stor del av ekonomiska zon. De miljömässiga invändningarna är starka. är klassat som ett särskilt känsligt havsområde. På botten finns giftiga tungmetaller och tiotusentals gamla minor, kemiska stridsmedel och ammunition sedan . Vid ett bygge måste de flyttas eller förstöras, med alla risker det innebär för miljön och fisket. En gasledning med en tänkt förgrening till riskerar också att slå undan benen för satsningar på bioenergi. Vi har sagt ett tydligt nej till gasledningen på men den borgerliga regeringen har tyvärr gett sitt godkännande. En stor del av export av olja går över . Vi ställer stora krav på att fartygen ska ha dubbla skrov för att minska risken för ett oljeutsläpp som skulle få förödande konsekvenser i . är ett grunt hav och omloppstiderna för byte av vattnet är långa. En utbyggd gasledning och ökade oljetransporter skulle göra till ett område med stora ekonomiska, strategiska och därmed säkerhetspolitiska intressen. 9Europa och Europeiska unionen Framväxten av det europeiska samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. drabbades befolkningar av blodiga krig länderna emellan. präglas av fred. Historiskt sett är denna utveckling fantastisk. Socialdemokraterna vill att EU i grunden ska vara ett samarbete mellan suveräna stater, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Med EU kan vi göra bättre om vi samarbetar om saker som påverkar oss, som miljön eller jobben. Vi kan också påverka vår omvärld i kampen mot fattigdom och för demokrati och fred mycket effektivare om vi arbetar genom EU än vad vi kan genom att enbart agera på egen hand i utrikespolitiken. Därför är det viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. Dagens EU måste utvecklas på alla de områden där vi genom unionen bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem som hårdare gemensamma tag mot miljöförstöring, som kraftfulla insatser mot människohandel och annan internationell brottslighet samt som arbetet för att skapa fler och tryggare jobb. Politiken och demokratin måste komma ikapp den ekonomiska globaliseringens försprång. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Finanskrisen visar tydligt att finansmarknaden är global. Det behövs politiska motkrafter som kan besluta om regler för banker och finansinstitut. Vi socialdemokrater vill skärpa reglerna, kraven och tillsynen på finansmarknaden så att framtida kriser kan hanteras utan att systemen kollapsar, välfärden hotas och enskilda människor drabbas. socialdemokrati arbetar aktivt för bättre kontroll av det finansiella systemet. Det handlar också om att komma åt skatteparadis, pengatvätt och terrorismkonton, om rätt utformade tjänstedirektiv inom EU och om nya vägar för att finansiera utveckling. Med en mer aktiv politik kan makt förflyttas från den internationella marknaden till internationella politiska institutioner. En demokratisk globalisering kräver respekt för de internationella regelverk och institutioner som redan finns på plats.