ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So327 · 2010-10-23 00:00:00 — Fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och människor med psykisk funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att hitta former för att stimulera till en ökad fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och människor med psykisk funktionsnedsättning. Forskning visar att människor som har en ohälsosam livsstil löper upp till 300procents större risk att hamna i psykisk sjuklighet än människor med hälsosamma vanor. Forskare från i samarbete med , , har lyft frågan om att ohälsosam livsstil skapar psykiskt sjuklighet och att detta ges alltför lite utrymme i debatten. De senaste resultaten går emot föreställningen att det enbart skulle handla om att personer med psykisk ohälsa dras till en osund livsföring. Slutsatsen är bland annat att traditionella vårdinsatser inom psykiatrin behöver ta hänsyn till detta och att livsstilsförändring kan leda till förbättrad psykisk hälsa även när den redan är nedsatt. Den livsstilsfaktor som verkar ha störst betydelse är stillasittande eller fysiskt inaktivitet. Vikten av fysisk aktivitet och dess betydelse för hälsan blir alltmer välkänd för många i samhället. Fysisk aktivitet på recept har också varit en framgångsfaktor på många håll. Den grupp som mer än andra kan behöva hjälp för att röra sig mer är människor som mår psykiskt dåligt, är psykiskt sjuka eller psykiskt funktionshindrade. Det kan behövas motivationsarbete och ledarledda, individanpassade aktiviteter i högre grad än för andra. Inte bara den psykiska hälsan kan förbättras av ökad fysisk aktivitet utan även den fysiska hälsan som ofta är eftersatt för denna grupp kan förbättras. Därför vill vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att hitta former för att stimulera till en ökad fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och funktionshindrade.
mot · GY02So330 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vistelsebegreppet ska förändras så att ersättning utgår till även de kommuner som har kostnader för stöd och service i samband med tillfällig vistelse i kommunen. Stöd och hjälp, exempelvis hemtjänst, skall enligt socialtjänstlagen ges inom ramarna för i den kommun där personen i fråga som är i behov av hjälp vistas. Vistelsekommunen är vanligtvis den kommun där en person har sitt permanenta boende. I och med sommarvistelse på annan ort kan andra kommuners socialtjänster beröras. I dessa fall kan det uppstå konflikter mellan hemkommunen och vistelsekommunen i frågan om vilka som skall ta det ekonomiska ansvaret för de insatser som krävs. Dock är lagen tydlig: den kommun där man vistas ska ansvara för kostnader som uppkommer i samband med lagstadgat stöd och service. För sommarkommuner som , , , och innebär vistelsebegreppet inga större skatteintäkter medan därmed utgiftssidan är förenad med stora kostnader. På ökar kostnaderna med varje säsong och det är svårt för mindre kommuner som och att hantera extra ekonomiska bördor. Vidare är det för kommunerna problematiskt att planera för personalbemanning under sommarsäsong då ledtiderna ibland är korta. Vistelsebegreppet vad gäller stöd och service har inte förändrats trots att människor bor och lever enligt helt andra betingelser än vad som varit fallet. Vanorna har förändrats, medan lagstiftningen lever kvar i svunnen tid. innebär sommarboende inte bara boende på en annan ort. Istället har många människor med kommunalt servicebehov sommarhus eller annat boende där de inte bara semestrar utan idkar säsongsboende under uppemot ett halvårs tid. Ingenting pekar heller mot att denna utveckling kommer att avstanna. Det är snarare så att det indikeras en eskalerande utveckling under . Även om vistelsebegreppet inte är en oöverkomlig ekonomisk belastning för många sommarkommuner kan utvecklingen bli besvärlig eller till och med akut om inte vistelsebegreppet förändras. En grundläggande princip bör vara att den kommun som utfört eller haft kostnaderna för ett arbete även är den som bör få ersättning för detta. Denna ambition måste vägas av inom ramarna för vad som får anses möjligt när hänsyn tas till utrymmet i de offentliga finanserna.
mot · GY02So331 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i syfte att skapa bättre möjligheter att upptäcka, behandla och rehabilitera en patient vid förekomsten av bröstcancer. Cirka 7000 kvinnor insjuknar i bröstcancer. Det är den vanligaste cancerformen hos kvinnor. Det är därför viktigt att alla kvinnor i hela landet ges möjlighet till god diagnostik och behandling. Omfattningen av hjälp och stöd skall inte grundas i någon form av geografiskt styrda utgångspunkter. Det finns landsting som inte följer anvisningar på området, vilket är oacceptabelt. I ett land som , med vårt välstånd, ter det sig som självklart att alla kvinnor i åldrarna skall få ett erbjudande om mammografi eller liknande undersökning. Tyvärr är så inte fallet. Det finns dessutom en kostnadsproblematik inbyggd i systemet. Avgifterna varierar stort beroende på vilket landsting man tillhör. Att få ett negativt besked är ofta förenat med stora psykiska påfrestningar. Chocken över att drabbas gör att information som ges inte alltid är hanterbar. Speciellt när det gäller muntliga utsagor. Det är därför viktigt med skriftlig information, som i efterhand kan verifiera och ge en god bild av hur framtida behandling och andra typer av sjukdomsrelaterade besök skall se ut. I ljuset av dessa för dagen inte tillfredsställande faktorer är det viktigt att likställighetsprincipen i vården säkras. Likvärdig vård måste ges oberoende av var man bor och får sin behandling. Ambitionen måste även vara att verka i en riktning där inte avgifter exkluderar patienter från mammografi eller liknande undersökningar, samt att alla patienter får en skriftlig behandlingsplan med fulltäckande information om framtida rehabilitering efter avslutad behandling.
mot · GY02So333 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta socialtjänstlagen även omfatta spelmissbrukare. En relativt ny men växande problematik handlar om spelberoende. För de flesta är spelandet lustfyllt och en krydda i vardagen, men med de ökande möjligheterna till snabbspel riskerar allt fler att hamna i ett beroende. Den tiden är förbi då vi lämnade in tipset , såg tipsextra och väntade på att en eventuell vinst skulle komma med posten . spelar vi före match och får pengarna nästan direkt efteråt. Insats och vinst ligger nära varandra, vilket ökar risken för spelberoende. Snabbspel vid automater och på Internet ökar explosionsartat. Vi har ständigt möjlighet till spel runt omkring oss. Spelmissbruk är ett missbruk jämförbart med andra. Spelberoende kan på många sätt likna alkoholism och narkotikaberoende. Den som är spelberoende tänker ständigt på spel, blir rastlös eller irriterad när han eller hon försöker begränsa sitt spelande. Ofta leder spelberoende till ett liv av lögner för att dölja vidden av spelandet, och även skuldsättning och kriminalitet. Men nationella riktlinjer om missbruks- och beroendevård omfattar enbart alkohol och narkotika. Ansvar för riktlinjer för övrigt beroende ligger hos . Att ansvaret är delat trots att problematiken är snarlik gör det svårare för missbrukare som inte faller under socialtjänstlagen att få rätt till den vård som behövs för att bryta missbruksbeteendet. Samhället måste ta ett aktivare ansvar för att minska spelberoendet och öka stödet till dem som hamnat i ett spelmissbruk. Det behövs mer forskning, mer stöd för rådgivning och behandling kring spelmissbruk och spelmissbrukare. Socialtjänstlagen är samhällets yttersta skyddsnät för att garantera samtliga medborgare ett tryggt liv. Det ska gälla alla som vistas i kommunen, oavsett om de särskilt nämns i lagen. Men eftersom alkohol- och narkotikamissbruk nämns särskilt finns det stor anledning att se över om även spelmissbruk och eventuellt andra missbruk borde skrivas in i socialtjänstlagen.
mot · GY02So334 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om organdonationer. Det råder en brist på organ i . Alldeles för många personer får vänta alldeles för länge för att få ett nytt organ. försämras deras hälsa och en del avlider. Trots att svenskarna hör till dem som är mest positiva till organdonationer i så minskar antalet för andra året i följd. Väntelistan på organtransplantation fylls ständigt på av människor i alla åldrar som är svårt sjuka och behöver hjälp, men halvårsstatistik från visar att det inte funnits så få som . som svenska läkare är bland de bästa i världen på transplantationer är det svenska folket bland de sämsta på att donera organ. behövs initiativ till en översyn av nuvarande regler och hantering för att ta fram förslag om hur fler organ ska kunna doneras. Det är viktigt att frågan om organdonation diskuteras och ständigt hålls levande. Det behövs ett enkelt och tydligt sätt för medborgare att uttrycka sin inställning till att donera organ. Detta skulle kunna ske genom att den berörda personen markerar sin ovilja att donera organ i stället för som sin vilja att donera. En majoritet av svenska folket har i olika undersökningar svarat ja på frågan om de kan tänka sig att donera organ efter sin död. Många av dem som är positiva har dock inte anmält det till donationsregistret. Det bör därför göras en översyn i syfte att förenkla anmälan till organdonation, till exempel genom att man i stället för att ta ställning för tar ställning mot att donera sina organ.
mot · GY02So335 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning med början redan inom mödravården och sedan ytterligare som barnet går i förskola och skola. ser familjebildningar väldigt olika ut. Många familjer lever långt ifrån sina nära och kära och därmed långt från den kunskap och trygghet som var vanligt i tidigare generationer. För många nyblivna föräldrar saknas ibland det nödvändiga stödet och ibland även senare under barnets uppväxt. Många föräldrar känner oro inför barnuppfostran och vill göra det bästa möjliga för sitt barn. Under vissa perioder i livet känns det värdefullt att få diskutera och fundera över frågor runt barnuppfostran. Små frågor kan bli stora om de inte får ställas och reflekteras över. Många onödiga situationer kan undvikas om man redan tidigt i ett föräldraskap har fått fundera och prata om vad som kan hända om man gör på olika sätt. Därför bör alla föräldrar bli erbjudna en utbildning under graviditeten och den i livet som förälder. Mödravården, barnavårdscentralen, förskolan och skolan bör ta ett stort ansvar för utformning av detta och dessutom låta föräldrar bilda föräldragrupper där de kan samlas och fundera över situationer även .
mot · GY02So337 · 2010-10-25 00:00:00 — IT:s roll för säkerheten i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IT:s roll för säkerheten i vården. rapporterade om 34 fall av allvarliga IT-haverier inom vården, detta mellan . Flera av dessa medförde stora problem. En vanlig förklaring är buggar i programvarorna; en förklaring som dock ger en förenklad bild av problemet. Vårdgivarens ansvar för datasystemen underskattas. Bristande IT-rutiner, gammal hårdvara och ovilja att göra nödvändiga investeringar för att garantera tillräcklig säkerhetsnivå är inte sällan bakomliggande orsaker till dessa haverier. Antalet sjukvårdsbehövande, till följd av felmedicinering eller andra misstag i vården är oklart, men anses av och vårdgivare vara högt och förorsaka lidande och i värsta fall dödsfall. Sammantaget pekar detta på både en potential och ett behov av att öka fokus på hur IT används, och kan användas, på ett säkert sätt i vård och omsorg. IT är en förutsättning för att klara en ökning av antalet vårdbehövande och även säkerställa den vård som ges . Den nationella strategin måste vidareutvecklas och förtydligas, bl.a. med uppföljnings- och utvärderingsbara mål, med ökat fokus på säkerhet och robusthet, och också kopplas till utvecklingen av vården och omsorgen som aktualiseras av den demografiska utvecklingen.
mot · GY02So338 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldres psykiska ohälsa. visar i rapporten ohälsa att de äldres psykiska ohälsa är ett eftersatt område. Svenskarna lever allt längre, vilket bidrar till att allt fler äldre får hälsoproblem. Större krav ställs på personalen inom sjukvården och äldreomsorgen då den psykiska ohälsan bland äldre ökar. Det är ett växande problem att den psykiska ohälsan bland äldre ökar, ett problem som inte har uppmärksammats så mycket som det borde. Enligt rapporten saknas det en samlad strategi för att åtgärda problemet med att äldre med psykisk ohälsa inte har tillgång till en god och säker vård. Orsaken till detta är synen på åldrandet samt bristande samverkan. Äldres psykiska ohälsa är ett område som befinner sig mellan psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård utan att någon tar ett samlat ansvar. Enligt är det därför angeläget med en långsiktig satsning på området äldre med psykisk ohälsa.
mot · GY02So339 · 2010-10-19 00:00:00 — Intensifiering av insatserna mot passiv rökning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn behöver göras för att intensifiera insatserna mot passiv rökning. Frågan kring tobaksanvändning, särskilt rökning, är alltid kontroversiell och tar sig uttryck i att rätten att röka när och var man vill står över andra människors rätt att slippa exponeras för rök från cigaretter. Vi vet att passiv rökning utgör en stor fara. Den rök som sprids består av mer än 4000 olika ämnen, och röken är giftig och cancerframkallande, förutom det allmänna obehag den ger. Den som regelbundet utsätts för den här röken lider samma risk att utsättas för sjukdomar som rökaren själv. Enligt avlider minst 200 personer av passiv rökning. utsattes av männen och 15procent av kvinnorna i för passiv rökning, i hemmet, på arbetet eller någon annanstans minst en gång . Enligt de politiska målen för minskat tobaksbruk, anger delmål fyra att ingen ska utsättas för ofrivillig, passiv rökning . Vi kan därmed konstatera att vi har en bit kvar. har tagit många steg mot detta mål genom att bland annat införa rökfria krogmiljöer och många arbetsgivare har fattat beslut om rökfri arbetstid. Detta är exempel på några av de välbehövliga förändringar som gjorts för att minska tobaksanvändningen. För att ha en möjlighet att uppnå målet om att eliminera den passiva rökningen krävs nu ytterligare insatser. Vi vet att barn exponeras för rök i sin hemmamiljö. Vårt grannland har förstärkt sin lagstiftning avseende rökning i närheten av barn och unga, något som borde vara en självklarhet även i . Vi vet att det är populärt att röka vid in- och utgångar till allmänna byggnader och andra ställen där många människor rör sig, såsom perronger och busshållsplatser där man också står stilla. Rökningen vid dessa miljöer måste se över och det är angeläget att fundera över vilka åtgärder som kan införas nu och , för att helt ta bort riskerna för passiv rökning.
mot · GY02So340 · 2010-10-19 00:00:00 — Stöd till barn och unga som växer upp med vuxna med en riskfylld alkoholkonsumtion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner ska ha skyldighet att tillhandahålla samtals- och stödgrupper för barn och unga som växer upp i familjer där de vuxna har en riskfylld alkoholkonsumtion. Enligt en rapport från lever cirka 385 000 barn och unga i familjer med riskfylld alkoholkonsumtion. Detta påverkar barnen på olika, negativa sätt beroende på graden av problem. Några vågar inte ta hem kompisar efter skolan ifall mamma är arg och lynnig, andra får ta hela ansvaret för hem och småsyskon eftersom föräldrarna är oförmögna till detta. har en mycket positiv utveckling skett så till vida att detta problem uppmärksammats, kanske i takt med att vi förstår att alkoholproblem är en sjukdom och lite av det tabu som funnits att tala om det är på väg bort. Flertalet konferenser har arrangerats och det har publicerats böcker och annat på detta tema. Det krävs flera åtgärder för att vi ska kunna minska antalet barn som växer upp med föräldrar som har en riskfylld alkoholkonsumtion. En restriktiv alkoholpolitik är självklart grunden. Bra behandling för att de vuxna ska kunna bli friska igen är en annan. För de barn där problemet är ett faktum är samtalsgrupper ett sätt att få stöd. , , gör en årlig kartläggning av hur kommunerna arbetar med stöd till barnen som växer upp under de här förhållandena. svarade 233 av landets 290 kommuner på en enkät som genomförde. Av 290 kommuner har uppgett att de kan erbjuda stödgrupper för barn till föräldrar som har en riskfylld alkoholkonsumtion.
mot · GY02So342 · 2010-10-21 00:00:00 — Könsuppdelad statistik inom hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraven på könsuppdelad statistik inom hälso- och sjukvården. ställs det allt oftare krav på könsuppdelad statistik inom hälso- och sjukvården för att säkerställa att kvinnor och män får lika god vård oavsett kön. I § 14 i Svensk statistikförordning står det att individbaserad officiell statistik ska vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Erfarenheterna visar tydligt att könsuppdelad statistik är ett viktigt verktyg för att synliggöra män och kvinnor som vårdtagare med målsättningen att säkerställa att kvinnor och män får lika god vård oavsett kön. Även om statistiken har förbättrats är det ett faktum att många sjukvårdshuvudmän fortfarande inte har viktiga delar av sin statistik könsuppdelad. Om all statistik vore könsuppdelad skulle de könsrelaterade problemen inom hälso- och sjukvården bli bättre synliggjorda och lättare att åtgärda. Därför är det viktigt att lagstiftningen skärps så att all statistik inom hälso- och sjukvården blir könsuppdelad.
mot · GY02So343 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för serveringstillstånd. har antalet serveringstillstånd mer än trefaldigats i . Ser man till ökningstakten har antal tillstånd fördubblats . har nästan 11 000 krogar tillstånd att servera alkohol i landet. Färre än 20 av dessa får tillståndet återkallat för att de misskött ordning och nykterhet eller serverat alkohol till unga. Detta trots att det är väl styrkt att många krogar bryter mot alkohollagen . En klar majoritet, , av de kommunala alkoholhandläggarna tycker att alkohollagen måste bli tydligare för att det ska bli lättare att återkalla tillstånd från krogar som serverar alkohol till berusade eller underåriga personer. Det visar en enkätundersökning bland landets kommunala alkoholhandläggare som har gjort i samarbete med , . Systemet med tillsynen och ingripanden mot serveringstillstånden fungerar inte med påföljden att våld och skadegörelse ökar. Ett av problemen som alkoholhandläggarna möter är att länsrätterna ofta gör en annan bedömning än kommunen när det gäller återkallande av tillstånd på grund av brister i ordning och nykterhet. Det är inte ovanligt att länsrätterna nöjer sig med en varning trots att handläggare, polis och andra lokala myndigheter ser tydliga skäl att återkalla tillståndet. I vissa fall är det kommunen som ser lätt på förseelser och låter krogägare behålla utskänkningstillstånd trots att det begåtts klara brott mot alkohollagen. Därför är det angeläget att reglerna för serveringstillstånd ses över så att de blir tydligare och får en bättre efterlevnad.
mot · GY02So345 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om serveringstillstånd och öppettider på krogen. I finns det ca 20000 krögare vars förutsättningar är väldigt olika beroende på var i de verkar. För att driva en restaurang med serveringstillstånd måste man förhålla sig både till alkohollagens bestämmelser och till den egna kommunens regelverk. Reglerna för hur länge restauranger och krogar får ha öppet varierar därför kraftigt mellan olika kommuner i landet. Den enskilde krögaren är således styrd av respektive kommuns inställning till denna typ av näringsverksamhet. Krögare liksom kroggäster är således utlämnade till kommunens godtycke. På flera orter har det inneburit att det lokala restaurang- och nöjeslivet kraftigt begränsats. Det är naturligtvis komplicerat att stifta rimliga lagar om alkoholkonsumtion eftersom syftet måste vara dubbelt. Vi behöver naturligtvis ha en restriktiv lagstiftning i den meningen att alkoholens skadeverkningar ska begränsas och bekämpas. Lagen måste alltså fungera som skyddslagstiftning och beakta de sociala problem som gömmer sig bakom alkoholmissbruk och överkonsumtion av alkohol. Alkohol är emellertid ett naturligt inslag i nöjeslivet och är en förutsättning för att tusentals restauranger och nattklubbar ska kunna bedriva en lönsam verksamhet. Lagstiftningen som sådan måste således beakta och kunna balansera både dessa syften på ett rimligt sätt. Begränsningar och restriktioner av restauranger och krogars öppethållande möjliggör och föder en svart marknad av försäljning av alkohol till både minderåriga och överförfriskade. I dessa miljöer kan sedan såväl övergrepp som skadegörelse ske utan vare sig översyn eller att någon hålls ansvarig. Detta påvisar att lagstiftningen på området måste innehålla balansgången mellan att skydda mot alkoholens risker och faror, som man erbjuder goda villkor för en seriös näring som sysselsätter tusentals. Öppettiderna regleras av kommunen och inte krogägaren. Om inte kommunen fattar ett aktivt beslut i frågan gäller tiden 01.00 som stängningstid. Vi anser att förhållningssättet borde vara det omvända, det vill säga om kommunen inte fattar ett aktivt beslut om stängning är det upp till varje krogägare att själv avgöra frågan. Det vore även önskvärt att de kommuner som vill begränsa öppettiderna särskilt bör åläggas att motivera ett sådant beslut.
mot · GY02So346 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en samboendegaranti för äldre. Vi lever allt längre och håller oss allt friskare längre upp . Det innebär också att en hel del äldre utvecklar komplexa sjukdomsbilder och att behovet av vård och omsorg varierar kraftigt mellan olika individer. För många äldre par uppstår situationen att den ena partnern utvecklar ett så pass stort omvårdnadsbehov att hon eller han kan bo i det egna hemmet. Enligt gällande regelverk kan den andra maken nekas att flytta med om han eller hon själv inte har tillräckliga omvårdnadsbehov. garanteras endast äkta makar möjligheten att bo tillsammans om båda har stora omvårdnadsbehov. Det är inte rimligt att äldre, ofta efter ett långt liv tillsammans, ska behöva bo åtskilda vid livets slutskede. Regeringen borde därför se över möjligheten att möjligt införa en samboendegaranti för äldre.