mot · GY02So543 · 2010-10-27 00:00:00 — Lokala och regionala barnombud7 Fler än två vårdnadshavare8 Barn och unga med funktionsnedsättning9 Samhällsplanering på barns villkor12 Bilfria zoner och säkra skolvägar13 Psykisk ohälsa och självmord15 Barnomsorg på obekväm arbetstid19 Höjt bostadsbidrag för ensamstående20 Hemstöd för ensamstående föräldrar20 Barns rätt till eget biträde22 Barn som bevittnat våld mot nära anhörig23 Barns hälsa och ohälsa24 Barns rätt till vård24 Flexibel åldersgräns mellan BUP och vuxenpsykiatri25 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda en konstruktion för lokala och regionala barnombud. begär att regeringen återkommer med ett lagförslag om vad som anförs i motionen om föräldraskapspresumtion.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för barn att ha fler än två vårdnadshavare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett barnkunskapscenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av de åtgärder som utförts i kommunerna i och med att 2010 utsågs till tillgänglighetens år. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell informationskampanj om barn och unga med funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om rätten till förkortad arbetsdag av normal arbetstid kan utsträckas till dess att barnet fyllt 15 år.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förslaget om barntid.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolorna.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i relevant lagstiftning så att rösträttsåldern för val till och till kommun- och samt för folkomröstningar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur barn och unga kan ges förbättrade möjligheter att delta i samhällsplaneringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en norm för barns tillgång till lekytor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för kommunernas detaljplanering bör utfärda rekommendationer om bilfria zoner kring alla skolor med självklart undantag för funktionshindrade och nödvändiga transporter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda en maxhastighet /h i tättbebyggda områden med oskyddade trafikanter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för att grundskolor ska ha trygga gång- och cykelbanor till och från skolan senast 2015.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att kompetensen kring självmord ökar bland landets elevhälsopersonal och annan skolpersonal.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljölagen.4 begär att regeringen återkommer med ett lagförslag som stärker barns rätt till modersmålsundervisning i förskolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av situationen på fritidshemmen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av lagstiftningen som reglerar kommunernas skyldighet att agera när ett barn utsätts för mobbning i skolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av skolans likabehandlingsplaner.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett skol-ROT införs för att rusta upp offentliga byggnader som barn vistas i.7 begär att regeringen lägger fram ett förslag till ändring av lagen så att rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid införs.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om möjlighet till hemstöd för ensamstående föräldrar. begär att regeringen återkommer med ett förslag för att ytterligare förstärka vikten av att barn inte vräks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vad föreslagit om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnahus.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett eget offentligt biträde för barn.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnkompetensen ökar inom rättsväsendet.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om att barn ska betraktas som brottsoffer när de bevittnat våld mot en nära anhörig.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att får i uppdrag att göra en översyn av familjerådsmodellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att asylsökande barns situation förbättras i asylprocessen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka barns rätt till vård när skilda föräldrar har gemensam vårdnad.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att sammanställa underlag till och ge ut en svensk barn-FASS. begär att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om en flexibel åldersgräns mellan BUP och vuxenpsykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om asylsökande barns rätt till terapeutisk vård.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag om papperslösa barns rätt till sjukvård.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda de ensamkommande barnens situation och hälsoaspekter med ett tydligt könsperspektiv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner inte ska kunna säga nej till att ta emot ensamkommande flyktingbarn.3 1 Yrkandena 3, 4, 12, 13, 30 och 35 hänvisade till CU. 2 Yrkande 8 hänvisat till AU. 3 Yrkandena 9, 34 och 3841 hänvisade till SfU. 4 Yrkandena 10, 1723 och 25 hänvisade till UbU. 5 Yrkande 11 hänvisat till KU. 6 Yrkandena hänvisade till TU. 7 Yrkande 24 hänvisat till FiU. 8 Yrkandena 29, 31 och 32 hänvisade till JuU. Våra barn är det värdefullaste vi har oavsett om det är våra egna eller andras. Vi som är vuxna borde vara mer rädda om och värna våra barn som är allas vår framtid. I ett barnvänligt samhälle, så som ser det, är det inte bara de närmaste familjemedlemmarna som räknas. Där finns även tid och plats för fler vuxna som engagerar sig i barnen. Vi vill bygga ett samhälle för barn och därmed för framtiden. Barn ska få vara barn. En lekfull och trygg barndom borde vara alla människors rättighet. Det är ett gemensamt vuxenansvar att värna barnen och deras trygghet. Men tyvärr ser inte alltid verkligheten ut så. Vi lyfter i denna motion fram några förslag för att skapa bättre livsvillkor och ett ökat inflytande för barn och unga i sina liv och i samhället. Barn förtjänar att respekteras på samma sätt som vuxna. Barn har rätt att i skolan få de verktyg som de behöver med sig i livet. Föräldrar och barn ska ha goda möjligheter att påverka undervisningen och kunna välja skola och pedagogik som passar varje barn. Barn måste få tid med vuxna i skola och förskola. Det är inte acceptabelt att en lågkonjunktur går ut över barnen. Att investera i barn är en investering för framtiden. vill att flickor och pojkar ska ha lika möjligheter att utvecklas och leva sina liv utan att hämmas av rådande könsroller. Det behövs en politik som ger ökade resurser till de familjer som har det sämst ställt för att minska klyftorna i . vill att alla familjer ska vara synliga i samhället. En familj bör bygga på kärlek och respekt, inte på en viss form. Samhället ska formas utifrån alla de familjekonstellationer som finns. vill se en mångfald av verksamheter inom barnomsorgen. För oss är det viktigt att föräldrar har möjlighet att välja den omsorg som passar dem och deras barn bäst. vill öka elevers inflytande över skolan. Det som behövs är en miljö och en verksamhet som är anpassad efter barns behov och där de känner sig sedda och delaktiga. står på de utsatta barnens sida. vill ge barn möjlighet till mer tid med sina föräldrar. I dagens samhälle är det många som känner stress i sin vardag. Barn är barn. De har rätt att vara barn. De finns till för sin egen skull. Barnets rättigheter måste avspegla sig tydligt i samhället. Detta kräver konkreta förändringar. FN:s konvention om barns rättigheter antogs 1990. Ändå är den inte införd fullt ut i svensk lagstiftning. har en moralisk skyldighet att gå före och visa vägen för de nationer som har svårt att förverkliga på grund av brist på ekonomiska och andra resurser. En förutsättning för detta är att blir en del av den svenska lagstiftningen. Först när konventionens olika paragrafer får status av allmän svensk lag, kan man beivra myndigheters brott mot konventionen. Om var införlivad i svensk lag skulle kraven på kunskap om barns behov och rättigheter hos myndigheter och beslutsfattare öka. har vid upprepade tillfällen valt att avstyrka ett stort antal motioner från flera olika partier med krav på att ska införlivas i svensk lag. har sedan följt utskottets förslag. Utskottets motiv för avslag är att svensk lag redan skulle leva upp till åtagandena i deklarationen. Vi anser inte att det håller. Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur det låter sig göras. Lokala och regionala barnombud För att säkerställa att barns rättigheter respekteras krävs en ständig uppföljning och bevakning av rättighetsfrågorna. anser att det på lokal och regional nivå ska finnas barnombud. finns lokala barnombud i vissa kommuner, vilket vi tycker är positivt. Det vill vi se över hela landet. De lokala barnombuden bör arbeta gentemot kommunen. De bör vara delaktiga i pågående processer för att bevaka att barns och ungas behov, intressen och rättigheter tas tillvara i verksamheten och i beslut som fattas. De ska se till att barn kommer till tals i sammanhang som berör dem. De bör också ha till uppgift att informera och utbilda barn och vuxna om . Barnombudet ska omfattas av sekretesslagstiftningen och ska inte agera utan att barnet gett sin tillåtelse. vill, för att ytterligare stärka barns och ungas rättigheter, även tillsätta regionala barnombud, kopplade till . De skulle förslagsvis kunna finnas på länsstyrelserna. De skulle kunna arbeta med strukturfrågor, genomförande av och att tillvarata och stärka barns och ungas rätt att uttrycka sina åsikter på regional nivå. De regionala barnombuden ska bevaka att barnperspektivet finns med i beslut som fattas på regional nivå. Verklighetens familj består inte alltid av mamma-pappa-barn. Mer än vart femte barn växer upp i en annan familjekonstellation än med båda sina biologiska föräldrar. Alla familjer måste vara synliga i samhället. är samhället fullt av bonusbarn, extrapappor och flatmorsor. För att illustrera att familjer kan se olika ut använder vi begreppet stjärnfamiljer. Familjer, precis som stjärnor, spretar lite åt olika håll men lyser ändå klart. Familjer ska bygga på kärlek och samhörighet och inte på en norm om hur de bör se. All politik måste genomsyras av ett stjärnfamiljsperspektiv där man tar hänsyn till alla former av familjer. Allt för länge har politiken utgått från att alla familjer är klassiska kärnfamiljer. Det finns därför en lång rad lagar och regler som måste moderniseras. För barnens skull är det viktigt att alla betraktas som riktiga familjer. Inget barn ska behöva växa upp med en känsla av att den egna familjen inte riktigt duger för att den inte stämmer med om hur en familj ska se ut. Inget barn ska behöva fara illa för att samhället inte tar hänsyn till den form av familj som det barnet har. Lagstiftningen behöver uppdateras så att alla de personer som barnen betraktar som sina föräldrar också kan vara det i juridisk mening, även om alla inte nödvändigtvis är biologiska föräldrar. Ett exempel är att samma regler för föräldraskapspresumtion bör gälla oavsett föräldrarnas kön. blir båda parterna i ett olikkönat äktenskap automatiskt juridiska föräldrar redan från barnets födsel, men om två kvinnor skaffar barn utan hjälp av den svenska sjukvården blir endast kvinnan som fött barnet juridisk förälder från födseln, medan den andra mamman måste ansöka om att adoptera barnet. För att trygga barnets tillgång till båda sina föräldrar bör det införas en moderskapspresumtion för tjejpar som motsvarar dagens faderskapspresumtion för olikkönade par. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag angående detta. Fler än två vårdnadshavare Det bör bli möjligt för ett barn att ha flera vårdnadshavare. Tydligast är det kanske i de fall det redan vid barnets födsel finns fler än två föräldrar som till exempel när två samkönade par skaffar barn ihop, men man kan även tänka sig nya familjebildningar där det skulle vara en fördel för barnet att kunna ha fler än två vårdnadshavare. I dessa fall kan det finnas fler än två vuxna människor som betraktar sig som föräldrar till ett barn och som barnet betraktar som sina föräldrar. Trots det är det bara två personer som får vara juridiska vårdnadshavare. Det bör därför utredas hur ett barn ska kunna ha fler än två vårdnadshavare. föreslår att ett nationellt barnkunskapscenter utreds. Centrets uppgift skulle kunna vara att samla all forskning om barn och barns villkor, hur de mår, vad de har för behov och vad de vill. Den informationen är viktigt för att kunna dra slutsatser om hur vi förbättrar samhället och vardagen för barn. Barn och unga med funktionsnedsättning FN:s konvention om barnets rättigheter säger att inget barn får diskrimineras eller stängas utefrån en aktivitet bara för att hon eller han har en funktionsnedsättning. En typ av diskriminering innebär en sämre behandling av människor vilken har samband med deras funktionshinder. är det frågan om en tycka synd om-mentalitet, eller fördomar om vilka begränsningar ett funktionshinder kan föra med sig. En annan typ av diskriminering bygger på att samhället har byggt sina fysiska strukturer på ett otillgängligt sätt. Vår bild är att hela samhället ska vara tillgängligt för alla. Barn och unga med funktionsnedsättning ska ha samma möjlighet som andra barn och unga att delta i frilufts-, kultur- och fritidsaktiviteter samt tillgång till skola och förskola. Fritid är dock ingen lagstadgad verksamhet. påtalar i en rapport än bara lite kul , att det finns en otydlighet angående vem i kommunen som har ansvar för att barn och unga med funktionshinder får möjlighet till bra fritidsaktiviteter. Många fritidsförvaltningar anser att det är handikappföreningar, handikappidrotten eller habiliteringen som ska ordna så att barn med funktionsnedsättningar kan ha en aktiv fritid. Ändå är det kommunerna som, enligt socialtjänstlagen, har det yttersta ansvaret att verka för att varje medborgare som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter svårigheter i sin livsföring ska få möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. Vi driver frågan om att bristande tillgänglighet ska räknas som diskriminering. Om en sådan lagstiftning kommer på plats kommer den att påskynda utvecklingen. 2010 är tillgänglighetens år. Frågan är nu hur arbetet har framskridit i kommunerna och vad som ännu inte blivit gjort. Ur ett barnkonsekvensperspektiv är det intressant att få kunskap om hur det har förbättras för barn och unga vad det gäller fysisk tillgänglighet och förändring av attityder. Hur går kommuner vidare så att inte detta avstannar i och med att tillgänglighetens år tar slut? Vi menar också att det behövs en nationell informationskampanj om barn och unga med funktionsnedsättning angående de hinder som försvårar delaktighet i förskolan och i skolan samt fritidsaktiviteter. Undersökningar visar att småbarnsföräldrar är de som är mest stressade. Att få ihop det så kallade livspusslet är en utmaning för nästan alla småbarnsfamiljer. Självklart påverkar den ibland stressiga situationen barnen. Vi tycker att det är viktigt att hitta lösningar för att småbarnsåren ska bli bra för både föräldrar och barn. Lösningarna ska vara flexibla så att varje familj kan välja en lösning som passar just dem, deras vardag, behov och önskningar. Familjer är olika och det finns stor variation i hur den vardagliga situationen ser ut. Vi förespråkar förkortad arbetstid, vilket skulle ge alla barn mer tid att vara med sina föräldrar. Barn önskar sig mer tid med vuxna. För barnens skull måste det vara möjligt för alla föräldrar att hitta en balans mellan arbetsliv och tid med familjen. Föräldrar ska ha möjlighet att vara hemma med barnen när de är små och därefter att gå ner i arbetstid. En utbyggd föräldraförsäkring ger barn och föräldrar möjlighet att knyta an till varandra . Vi vill utöka föräldrapenningen och göra den mer individualiserad, så att en tredjedel går till vardera föräldern och en tredjedel disponeras fritt. Individualiseringen ger en ökad styrning av föräldraförsäkringen och visar tydligt att alla människor som har skaffat barn har ett personligt ansvar. Med en jämnare fördelning av föräldraledigheten skapas mer jämställdhet både i hemmet och på arbetsmarknaden. Merparten av föräldraförsäkringens dagar utbetalas enligt SGI-ersättning (sjukpenninggrundande inkomst). En försäkrad förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete har rätt att behålla sin sjukpenningsgrundande inkomst fram till barnens ettårsdag. Därefter krävs det att man tar ut av föräldraförsäkringen för att behålla sin SGI. föreslår att skyddet av SGI:n förlängs tills det att barnet blir 18 månader. Merparten av alla barn är hemma med en av sina föräldrar tills de är 1318 månader. Vi anser därför att skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten bör förlängas och gälla tills det att barnet blir 18månader. Det skulle öka tryggheten för den som är föräldraledig. Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid, till dess barnet fyllt . Vi menar att ska utsträckas till dess barnet fyllt . Även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ner för att bättre finnas till hands för sina barn. Många människor upplever att de inte har tillräckligt med tid för sig själva, sina barn, vänner och släktingar. Framför allt småbarnsföräldrar har svårt att få vardagslivet att gå ihop. Karriär ska kombineras med familjeliv, en aktiv fritid och kanske föreningsliv. tycker de flesta att det är viktigt att tillbringa med sina barn när de är små. anser att det är angeläget med mer utrymme för föräldrar att vara med sina barn. finns en rätt att gå ned i arbetstid till under barnets första . För många människor är detta ändå inte möjligt av ekonomiska skäl. För att skapa större möjlighet för människor att kombinera arbete och livet som småbarnsförälder föreslår en reform som vi kallar barntid utreds. Barntid skulle kunna innebära en rättighet att gå ned i arbetstid till mot en ersättning på . Barntid är helt individualiserad och går inte att överlåta till den andre föräldern. Den kan utnyttjas av båda föräldrarna eller var för sig. Barntidsförslaget skulle kunna ge föräldrarna möjlighet att gå ned i arbetstid och dela på föräldraskapet, vilket ger fördelar ur både barn- och föräldraperspektiv. Ersättningen ska vara pensionsgrundande. Vi menar att detta förslag för att ge föräldrar mer tid med sina barn bör utredas. Skolan har till uppgift att fostra demokratiska individer med respekt för medmänniskor och deras olikheter. använder begreppet elevmakt när det gäller elevers inflytande, för att särskilt betona var makten i skolan ska ligga. Elevmakt handlar dels om den enskilde elevens makt över sitt liv och sin inlärning, dels om den kollektiva makt elevråd och liknande kan utöva. För att förbättra förutsättningarna för ökad demokrati inom skolan anser vi att varje skola ska ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. Det borde vara självklart att elever ges förutsättningar att påverka och att de garanteras en möjlighet att göra sina röster hörda. De ska ha extra stöd för att ta igen undervisning som de missat när de varit frånvarande för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete och liknande. Sådant arbete ska givetvis anses vara ett giltigt skäl till frånvaro. Tyvärr är det inte så på alla skolor. vill att detta stöd ska garanteras i skollagen. Elevernas möjligheter till att arbeta med elevinflytande ska motsvara de som gäller på en arbetsplats. Därför anser att det ska framgå av en elevs slutbetyg om denne engagerat sig i elevinflytandearbete. Vad som är att betrakta som elevinflytandearbete ska tydliggöras i skollagen. Detta bör regeringen återkomma till om. Efter ett beslut i startades en försöksverksamhet med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor. Den möjligheten avskaffades dock 2006. Elevorganisationer (och Elevråds ), lärarorganisationerna (och ) samt Skolledarna var alla positiva till lokala styrelser med elevmajoritet. De lokala styrelserna var ofta en viktig injektion i arbetet med att involvera eleverna djupare i skolarbetet och öka demokratiseringen av skolan. Försöket var mycket positivt. anser att möjligheten att införa lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolorna i ska återinföras. är den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare i . Många är på väg att påbörja sitt 23:e levnadsår innan de får rösta . Det är konsekvensen av att inte ges rösträtt förrän man fyllt . Unga har en helt annan möjlighet än tidigare generationer att ta del av såväl internationell som nationell politik. Det finns långt fler svenska och utländska tv-kanaler, tidningar och Internetsidor än då beslutet om 18 års rösträttsålder fattades. föreslår att rösträttsåldern ska sänkas till . På så vis skulle genomsnittsåldern på förstagångsväljarna bli 18 och de allra äldsta ska till att fylla 20. En av de främsta och viktigaste effekterna skulle bli att politiker i kommun, landsting och riksdag skulle tvingas att faktiskt lyssna och ta hänsyn till ungas åsikter och värderingar på ett helt annat sätt. är rösträttsåldern i det svenska kyrkovalet . Motiveringen är att man tar till vara ungdomars engagemang genom att ge dem möjlighet att påverka. I resten av världen är det 13 länder som har lägre rösträttsålder än . I får 16-åringar rösta i kommunala val och i folkomröstningar, i får 16-åringar rösta i ett antal delstater och i har man fattat beslut om att 16-åringar får rösta i allmänna val och i folkomröstningar. tror att de ungdomar som får möjlighet att vara med och besluta om sin framtid, också ansvarar för den. Samhällsplanering på barns villkor Städer med mer grönska, färre bilar och färre parkeringsplatser ger både bättre luft, mindre buller och en ökad rörlighet för barn och unga. Samhällen ska planeras så att barn kan cykla och gå mellan exempelvis bostaden, skolan och fotbollsträningen. För barn, som har ett begränsat rörelseområde, är det särskilt viktigt hur närmiljön påverkas och utformas. Barn tillbringar oftast en större del av sin tid i närheten av sin bostad än den vuxne gör. Det handlar ytterst om att tillgodose barns och ungdomars behov och intressen utifrån . I den nationella strategin för att förverkliga som antogs av 1999 finns en punkt som säger att barns och ungdomars inflytande i samhälls- och trafikplaneringen ska öka.