ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So216 · 2010-10-18 00:00:00 — Boende för och bemötande av äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om boende för och bemötande av äldre. Ensamheten har blivit den största begränsningen för ett gott liv för många äldre. Utgångspunkten i kommunernas bedömning av bistånd är att den som är äldre ska bo hemma . Därför har antalet platser inom särskilda boenden för äldre minskat och det är nu brist på platser i många kommuner. Men detta är inte alltid den enskilde personens önskan, därför måste biståndsbedömningen bli mer lyhörd, öppen och generös. Äldre är inte en homogen grupp och varje person måste behandlas som den individ han eller hon är. De äldre ska bemötas värdigt och man ska ta hänsyn till varje persons särskilda behov och önskemål. Då måste önskemålet om ett särskilt boende beaktas, speciellt om alternativet är att bo ensam kvar hemma. På ett boende för äldre får man gemenskap, inte minst vid måltiderna. För att bemötandet ska bli till gagn för den enskilda behöver personalen inom äldreomsorgen en bra utbildning och fortbildning. Det måste finnas möjligheter till kompetensutveckling för dem som så önskar och behöver. Utbildning och fortbildning är ett sätt att skapa stolthet och yrkeskunnande hos den viktiga personalen inom äldreomsorgen, det gäller såväl inom som inom det särskilda boendet. Det behöver skapas fler olika boenden som är anpassade till äldre och där man kan få omsorg och gemenskap och slippa otrygghet och ensamhet, för att kunna svara mot de önskemål och krav som de äldre har rätt att ställa på utformningen av livet som äldre.
mot · GY02So217 · 2010-10-18 00:00:00 — Väntetider i den barn- och ungdomspsykiatriska vården, BUP tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och skapa goda förutsättningar för BUP-verksamheten i hela landet. Många barn och ungdomar lever i en kaotisk och otrygg tillvaro. Familjer splittras, barn kommer i kläm och skolan kan för många vara en hård och pressande tillvaro. Från olika håll ställs krav på våra barn och unga att de ska vara perfekta och högpresterande. Detta leder tyvärr alltför ofta till psykiska problem, och många barn och ungdomar behöver stöd och hjälp från BUP för att klara sin livssituation. Speciellt efter sommarmånaderna är nyanmälningarna till BUP-mot-tagningarna extra många. Trycket på Barn- och ungdomspsykiatrin blir då extra stort. Från olika håll i landet kommer dessvärre rapporter om att många psykiskt sjuka barn och ungdomar tvingas vänta än för att överhuvudtaget komma i kontakt med BUP, och än längre för att få vård. Detta är naturligtvis inte acceptabelt, eftersom den som drabbats av psykiska problem snabbt behöver hjälp och vård för att tillståndet inte ytterligare skall förvärras. Många ungdomar med psykiska problem får dessutom ett självdestruktivt beteende. De utsätter sig för olika typer av fara, de skär sig, de börjar missbruka droger och de drabbas av ätstörningar för att nämna några exempel. Ju längre väntan på hjälp ju större och svårare blir oftast problemen. Det är också viktigt att föräldrar till barn och ungdomar med problem får stöd och vägledning av professionell personal i sin strävan att hjälpa sina barn på bästa sätt. Att snabbt få en första kontakt med BUP är bra och nödvändigt, men det är dessutom oerhört viktigt att den första kontakten, då behov finns, följs upp med flera möten eller med annan typ av vård, som bedöms lämplig. Samarbete mellan BUP, skola och socialtjänst är också viktigt, för att olika aktörer på ett bra sätt gemensamt skall kunna vara en resurs för den hjälpsökande. är det alltför många som hamnar mellan stolarna, något som med alla till buds stående medel måste undvikas. BUP är en nödvändig och viktig resurs för många. Det är därför av största vikt att regeringen ser över och skapar goda förutsättningar för BUP-verksamheten i hela landet.
mot · GY02So218 · 2010-10-18 00:00:00 — Samverkan mellan BUP och kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan BUP och kommunerna. gav den dåvarande socialdemokratiska regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska ohälsan. De flesta barn och unga mår bra, men de som mår dåligt mår tyvärr allt sämre. Detta är en oroande utveckling som måste mötas med större och klokare satsningar och samarbete av både kommuner och landsting bland annat när det gäller elevhälsan, skolhälsovården och barn- och ungdomspsykiatrin. Föräldrastödet under barnets hela uppväxttid är ytterligare en viktig prioritering. Dagens långa väntetider inom barn- och ungdomspsykiatrin är inte acceptabla, och det är därför av största vikt att samverkan utökas såväl kvalitativt som kvantitativt mellan kommuner och landsting för att bättre fånga upp ungdomar med problem och nå tidiga och goda resultat med bra uppföljning. har det bland annat visat sig i olika enkätundersökningar att fler än hälften av BUP-enheterna uppger att de kan styra över sina satsningar och uppger att de satsat på att minska köerna, vilket är mycket positivt. Men det är alltför många som redovisar att de inte kan påverka resurstilldelningen. Vidare uppgav nästan hälften av de tillfrågade enheterna att de inte har fått del av de resurser som tillkom i samband med den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdens utveckling. Alla BUP-enheter samverkar med ett flertal aktörer, vilket är en förutsättning för att komma till rätta med den psykiska ohälsan bland barn och unga. Men landstingens verksamheter måste i större utsträckning samverka med den kommunala elevhälsan och med skolhälsovården för att snabbt och effektivt påbörja det stödjande arbete som krävs för att komma till rätta med ungdomars problem. Många aktörer belyser dessutom att de ibland upplever svårigheter med det viktiga gränsöverskridande arbetet med att på ett bra sätt gemensamt vara en resurs för den hjälpsökande. Ingen ska riskera att hamna mellan stolarna. Det är därför viktigt att en översyn sker som möjliggör ett mer effektivt samarbete för barns och ungdomars bästa.
mot · GY02So219 · 2010-10-18 00:00:00 — Ökad kunskap om bemötande av våldtäktsoffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kunskap om hur man bemöter den som har utsatts för våldtäkt eller blivit sexuellt utnyttjad. Förståelsen och kompetensen att bemöta kvinnor och barn som blivit utsatta för våldtäkter, sexuellt utnyttjande etc., brister ofta inom såväl sjukvården som polisen. Det är viktigt att de som råkat illa ut känner att de får den hjälp som de behöver och att den kunskapen finns brett inom sjukvården i hela landet. Vi måste se till att fler får tillräcklig kompetens och att man tar till vara de goda exempel som finns, så att fler kan få den bästa möjliga professionella hjälpen. Det finns stora brister i samhällets hjälp till kvinnor och barn som har utsatts för våldtäkter. På vissa sjukhus, där man har arbetat mycket för att förbättra för dessa barn och kvinnor med speciella avdelningar där man säkrar bevis, finns en speciell kunskap om bl.a. det bemötande och den vård och omsorg som just dessa kvinnor och barn behöver i en så utsatt situation som de har varit med om.
mot · GY02So220 · 2010-10-18 00:00:00 — Suicidprevention och snabba insatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och snabba insatser när det gäller självmord och självmordsförsök. Det är inte så vanligt att man talar öppet om självmord och självmordsförsök. Detta gör att okunskapen i allmänhet är stor om dessa frågor. Många som drabbas av depression och går i självmordstankar känner inte till vilken kvalificerad hjälp man kan få. De resurser som finns i sjukvården informeras det inte aktivt om. Det måste förändras så att frågan blir mer synlig. Okunskap kan leda till att den sjuke skäms över sin sjukdom. De rutiner som finns inom vården behöver därför synliggöras på ett bättre sätt . En människa som funderar över livets mening och som planerar att ta sitt liv, är en människa i svår nöd. Depressioner och ångest har troligen föregått ett självmord eller ett självmordsförsök. Även den omgivande familjen har kanske levt med oro och ångest. Det är ofta viktigt att sjukvårdens insatser blir snabba och omfattande. Det måste finnas resurser inom psykiatrin och sjukvården för en bra rehabilitering efter ett självmordsförsök som förhindrats. Det gäller både för individen och för nära och kära som behöver hjälp och stöd att läka. Det är nu angeläget att frågan om depressioner, ångest och självmordsbenägenhet lyfts upp och att man, genom en upplysningskampanj från samhällets sida, visar allmänheten att det finns insikter, kompetens och erfarenheter som kan och ska användas för de medborgare som är i behov av hjälp och stöd i en situation där de överväger självmord.
mot · GY02So221 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den personliga assistansen måste tryggas. har vi sett en oroande utveckling där med regeringens goda minne har stramat åt bedömningskriterierna för personlig assistans. Personer som har varit beviljade omfattande personlig assistans har plötsligt fått den indragen när har gjort en omprövning av behovet. En dom i Regeringsrätten ger stöd åt nya tillämpning där man inskränker vilka av de i lagen angivna grundläggande behoven som skall ligga till grund för personlig assistans. Det är nödvändigt att bryta denna utveckling och återställa tillämpningen av personlig assistans i enlighet med den ursprungliga avsikten i LSS.
mot · GY02So222 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättringar inom äldresjukvården. Enligt var 1,5 miljoner personer i eller äldre . väntas antalet stiga till närmare 2,3 miljoner (av befolkningen) och av dem kommer 750 000 att vara . kommer det att finnas dubbelt så många personer som , varav beräknas vara dementa. Antalet äldre tredubblas till 200000. har antalet äldre ökat , och av dem är dementa. Det vanligaste akuta sjukdomssymtomet hos äldre är förvirringstillstånd, men man ser också att höftledsbrott, demens och depressioner ökar. Man beräknar att antalet höftfrakturer kommer att öka från 19 000 till 30 2050. Demenspatienterna kommer att öka från 160 000 till 300 000 . Fler kvinnor än män är deprimerade. Äldrevården kräver insikt och kunskaper inom det geriatriska vårdområdet, men läkarkompetens och läkemedelsforskning inom området släpar efter. Hos äldre sker naturliga förändringar i ämnesomsättningen och fysiologin som leder till förändrade sjukdomssymtom och orsakar feldiagnostik eller underdiagnostik. I många fall används metoder och doseringar av läkemedel som är utprovade på unga friska män. Äldre kvinnor har ett helt annat biverkningspanorama än det som återges i . Symtombehandling kan fördröja eller hindra upptäckt av komplicerade sjukdomar. Uppföljningen av läkemedelsbehandlingen för äldre är ofta obefintlig. Den vanligaste orsaken till oönskade läkemedelseffekter är för höga doser samt olämpliga läkemedel eller olämplig interaktion mellan olika läkemedel. Dessutom uppstår skillnader mellan kön genom att män oftare utreds, medan kvinnor symtombehandlas. Den bristfälliga kvaliteten i läkemedelsbehandlingen kan uppskattas kosta . Utbildningsresurserna för läkare i geriatrik har successivt minskats och blivit otillräckliga. Dessutom har synen på vård blivit alltför defensiv och budgetinriktad. I grunden handlar det om vilket samhälle vi vill ha. För att åtgärda bristerna i äldrevården och för att kunna bemöta den framtida ökningen av vårdbehovet krävs det olika åtgärder . Det handlar om bland annat följande: Speciell utbildning för all vårdpersonal i att behandla gamla människor. Större utrymme för geriatrik i läkarutbildningen. Obligatorisk kurs i klinisk praktisk läkemedelsförskrivning under AT före legitimation. Krav på kontinuerlig fortbildning inom området äldre och läkemedel för att man skall kunna få behålla sin läkarlegitimation. Mer resurser till patientnära äldreforskning. Krav på att alla läkemedel som skall användas till äldre är vetenskapligt och åldersadekvat utprövade på såväl kvinnor som män. Bättre anpassning av sjukvården efter äldre patienter som ofta är multisjuka. Samplanering och samarbete mellan kommuner och landsting för en kostnadseffektiv äldrevård och omsorg. i (S)
mot · GY02So223 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av maxtaxan i äldreomsorgen. Levnadsvillkoren och de ekonomiska villkoren för pensionärer ser mycket olika ut. Det är stora skillnader beroende på om man är ensamstående eller inte, hur länge man har varit yrkesverksam eller om man aldrig förvärvsarbetat framförallt eftersom många kvinnor kommit ut sent i arbetslivet eftersom de varit hemma med barnen under småbarnsåren, vilket har lett till att de har en låg pension. Det är även skillnad på yngre och äldre pensionärer. Många pensionärer är pigga och friska långt upp medan andra har stora hjälpbehov för att klara av sin vardag. En del pensionärer har god privatekonomi och bra pension medan andra har mycket låg pension och lever på existensminimum. Skillnaderna inom pensionärskollektivet är mycket stora. Maxtaxan i äldreomsorgen kom till för att vara en trygghet för de äldre och för att kommunerna inte skulle kunna ta ut oskäligt höga avgifter av dem som är i behov av vård och omsorg. Följden har blivit att i många kommuner får de som har sämst inkomst betala av sitt framräknade avgiftsutrymme, medan de med höga inkomster betalar en betydligt mindre del procentuellt sett. Därför är det angeläget att göra en översyn av konsekvenserna av maxtaxan inom äldreomsorgen med utgångspunkten att de med lägst inkomster får behålla mera av sitt avgiftsutrymme. Ett sätt att göra systemet mer rättvist skulle exempelvis kunna vara att ta ut den maximala avgiften i procent av avgiftsutrymmet istället för att sätta en övre beloppsgräns.
mot · GY02So225 · 2010-10-12 00:00:00 — Bemötande av våldsutsatta kvinnor inom vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om vårdens bemötande av våldsutsatta kvinnor. Regelbundet mördas en kvinna av någon hon känner eller har en nära relation till. En del kvinnor tar livet av sig efter att ha blivit utsatta för våld . Misshandel kan också ge upphov till en rad följdsjukdomar. Långvarig stress kan till exempel utlösa hjärtinfarkt och många misshandlade kvinnor lever i ett ständigt stresstillstånd. Många kvinnor blir också utsatta för våld under graviditeten, vilket också resulterar i skador på fostret. Trots detta anser inte att frågor om våld ska ställas av mödravården. Däremot ställs alltid frågor om alkohol och rökning på grund av att de orsakar ohälsa. Frågor om våld och misshandel förekommer inte heller regelmässigt vid sjukhus- och läkarbesök. Tandläkare som behandlar kvinnor med utslagna tänder har inte heller någon skyldighet att ställa frågor om kvinnorna är utsatta för misshandel. Att regelmässigt fråga kvinnor, när det är medicinskt befogat, om de är utsatta för våld, i samband med besök på t.ex. mödravårdscentralen, vid läkar- och sjukhusbesök samt i samband med utslagna tänder är en relativt enkel åtgärd som skulle kunna få stor effekt för utsatta kvinnor. Möjligtvis skulle ett obligatoriskt införande av att frågor ska ställas samt anmälningsplikt i de fall där misshandel bekräftas vara lämpliga åtgärder. Jag vill att regeringen ser över frågan och återkommer med förslag om hur våldsutsatta kvinnor kan få ett bättre bemötande.
mot · GY02So226 · 2010-10-12 00:00:00 — Sysselsättningsgaranti för personer i LSS-personkrets 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sysselsättningsgaranti för personer i LSS-personkrets 3. Att bryta utanförskapet och underlätta övergången till arbete är en av samhällets viktigaste uppgifter. LSS-lagstiftningen (lagen om stöd och service) är i detta sammanhang en rättighetslagstiftning som bör värnas. Den ger personer, som tillhör någon personkrets enligt definitionen i LSS, rätt till stöd såsom anpassad bostad, ledsagarservice, personlig assistans etc. Denna handikappreform innebär att personer med funktionsnedsättningar kan delta mer aktivt i samhället, men också i arbetslivet. Enligt saknar emellertid nästan hälften av dem med psykiska funktionsnedsättningar något organiserat att göra , då de inte omfattas av rättigheter såsom stöd för sysselsättning, något som ofta leder till isolering och en försämrad livskvalitet. Den statliga har föreslagit en sysselsättningsgaranti för den del av personkrets 3 som utgörs av personer med psykiska funktionsnedsättningar, men det är önskvärt att garantin gäller hela personkrets 3, dvs. även personer med rörelsefunktionsnedsättning. Det bör därför införas en sysselsättningsgaranti för alla personer som tillhör personkrets 3 enligt LSS. Det skulle förbättra livssituationen för många människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Alternativt bör det utredas om man som ett första steg kan införa en sådan regel för personer enligt personkrets 3 upp till , då inträdet på arbetsmarknaden och övergången från studier till arbete är särskilt svårt för dessa individer. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02So227 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att underlätta läkarrekryteringen i . I vissa landsting har man haft svårt att hitta rätt kompetens, vad det gäller både allmänläkare och specialistläkare. Följden har blivit att många landsting har hyrt in s.k. stafettläkare, då vakanser inte har kunnat tillsättas av fast personal. Användningen av stafettläkare är dock behäftat med en rad problem. Mest flagrant är att kostnaderna, för landstingen, för dessa läkare är klart större än för de fasta läkarna. Dessutom förhindrar användandet av stafettläkare att patienterna får en fast läkarkontakt, vilket i förlängningen innebär en bristande vårdkontinuitet och därmed en försämrad patientsäkerhet. Flera rapporter har därtill gjort gällande att det finns en generell brist på läkare i , i synnerhet specialistläkare, vilket bidrar till att kötiderna till sjukvården riskerar att bli allt längre. Att korta kötiderna och öka tillgängligheten har varit två av de högst prioriterade frågorna för många landsting, men också för regeringen. Det är därför mycket angeläget att förhindra en sådan utveckling. Bristen på läkare i kan emellertid delvis lösas enkelt. Vi har nämligen många invandrade läkare, med exempelvis läkarutbildning från , eller . Problemet är att deras kompetens inte används . Många av dem går arbetslösa och får varken möjlighet till att läsa in de kurser de behöver för att kunna tjänstgöra som läkare, eftersom de flesta högskolorna inte erbjuder sådana på universitetsnivå, och inte heller får läkarna möjlighet till praktikplats hos landstingen. Förklaringarna till detta är många. Tidsbrist, svårt att lära en läkare svenska, svårt att få utbildningen validerad etc. Att vi inte fullt ut använder oss av de resurser som kommer till landet är ett fruktansvärt slöseri av både faktiska och mänskliga resurser. Det är därför av stor vikt att staten via universiteten och Arbetsförmedlingen tillsammans med landstingen och kommunerna vidtar ytterligare åtgärder, och prioriterar särskilda kompetensprogram, för att underlätta läkarrekryteringen i . Det finns flera vinster med detta. För läkarna som får ett arbete och därmed bryter sitt utanförskap, för som tar vara på dessa människors kompetens samt för patienterna som snabbare kan få den sjukvård de behöver. Landstingens kostnader skulle antagligen också minska om de fick tag i fasta läkare, eftersom de då inte längre behöver hyra in stafettläkare.
mot · GY02So229 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dyslexiutredningar. Tal- och skrivsvårigheter, så kallad dyslexi, är ett vanligt förekommande problem bland barn. Det får anses som särskilt viktigt att barn som just håller på att lära sig läsa och skriva får hjälp med att lösa eventuella dyslexiproblem. Utan rätt diagnos finns en stor risk att de rätta pedagogiska stöden i skolan uteblir, vilken i sin tur innebär en ökad risk för att barn med läs- och skrivsvårigheter hamnar efter och upplever skolan som en hemsk plats. På vissa håll i landet har man haft stora problem med årslånga väntetider för att utreda enskilda barns dyslexiproblem där processen inleds med en remiss från läkare. Vid en dyslexiutredning testas inte bara läs- och skrivförmågan. Likaså görs en grundlig utredning av elevens förmåga till språklig bearbetning. Under utredningen identifieras därmed de grundläggande svårigheter som ligger bakom elevens läs- och skrivsvårigheter, för att man i nästa steg skall kunna inrikta träningen mot att lösa problemet. Allt detta medför emellertid att utredningarna på vissa håll i landet tar upp till att genomföra. Det är lätt att tänka sig vad det betyder för ett barn att behöva vänta så på att få sin diagnos och därmed få det stöd och den hjälp som krävs för att kunna tillgodogöra sig nödvändiga kunskaper i skolan. Mot denna bakgrund vore det rimligt att verka för kortare utredningstider när det gäller att identifiera eventuella dyslexiproblem bland barn.
mot · GY02So230 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad bröstcancervård. insjuknar cirka 7000 kvinnor i i bröstcancer. Det innebär att får närmare 20 kvinnor en bröstcancerdiagnos. Var dör en kvinna i i bröstcancer, den vanligaste cancerformen hos kvinnor. Ännu återstår mycket för att kvinnor i ska få lika god diagnostik och behandling oavsett var i landet de bor. Mammografi för alla kvinnor i åldern 4074 år Det finns ännu landsting som inte erbjuder mammografi enligt anvisningar för kvinnor i åldern . Avgiften varierar mellan och beroende på landsting och avgiften ingår inte i högkostnadsskyddet. För att inte utestänga kvinnor från den så viktiga undersökningen på grund av ekonomiska skäl vill vi att avgiften hålls på en rimlig nivå samt att den ingår i högkostnadsskyddet. Vi vill också att de kvinnor som uteblir skall få en påminnelse om denna viktiga undersökning. Alla landsting lever inte heller upp till kravet att bilderna skall granskas av två av varandra oberoende specialister, som granskar minst 5000 bilder . följer således inte kriterierna i EU:s riktlinjer för kvalitetssäkring avseende screening och diagnostik av bröstcancer. Det ska vara lätt att komma till mammografi och en centralisering kan innebära långa resor som innebär att man tvingas ta ledigt från jobbet. Det kan i sin tur medföra att kvinnor väljer bort mammografi på grund av inkomstbortfall och resekostnader. Skriftlig information om diagnosen samt behandling och rehabiliteringsplan Att få ett cancerbesked är en chockartad och omskakande upplevelse. Det är väl känt att de flesta patienter får svårt att ta till sig information och minnas vad som sagts. Därför är det viktigt med skriftlig information som även anhöriga kan ta del av. Alla patienter bör också få en skriftlig behandlingsplan som även innehåller information om vilken rehabilitering patienten skall få efter avslutad behandling. Det kan inte nog betonas hur viktig saklig och vederhäftig information är, både muntlig och skriftlig, för att förebygga onödig oro hos patienten. För att underlätta återgången till ett fullgott liv efter operation och behandling för bröstcancer, bör ett individuellt program upprättas som omfattar sjukgymnastik, fysisk träning och psykologisk bearbetning. Att få en bröstrekonstruktion är en viktig del av rehabiliteringen och den skall ingå i ramen för sjukvårdsförsäkringen. Samma likvärdiga och fullgoda behandling oavsett bostadsort Som patient skall man få likvärdig vård oberoende av var man bor och var man får sin behandling. Alltför ofta kommer larmrapporter om att bröstcancersjuka patienter i ett visst landsting nekas behandling och läkemedel av kostnadsskäl. Det är hög tid att ett samlat grepp tas kring detta samt att det sker på nationell nivå så att likställighetsprincipen i sjukvården säkras.