ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub246 · 2010-10-21 00:00:00 — Geriatriken i de medicinska vård- och omsorgsutbildningarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att den geriatriska specialistutbildningen stärks kvalitativt och kvantitativt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att den geriatriska kompetensen stärks i all medicinsk vård- och omsorgsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att verka för insatser som leder till att geriatriken bättre lockar unga som står inför studie- och yrkesval. 1 Yrkande 1 hänvisat till SoU. är ett land med en växande andel äldre som lever allt längre. som dagens äldre är friskare än tidigare generationer kommer de flesta att drabbas av åldersrelaterade sjukdomar. Många drabbas av flera sjukdomar , s.k. multisjuka. Den medicinska forskningen och kompetensen har utvecklats snabbt . Det finns anledning att se över såväl geriatrikens omfattning som dess kvalitativa innehåll i svensk läkarutbildning. Den geriatriska kompetensen måste förbättras i all medicinsk vård- och omsorgsutbildning. Ett sätt att göra detta på är att verka för en bättre integrering av gerontologi/geriatrik i läkarutbildningens olika delmoment. I flertalet av utbildningens kurser finns behov av att ta upp hur äldre patienter skiljer sig från yngre inom respektive kunskapsområde och integrera gerontologiska och geriatriska aspekter. Dessutom kan det finnas anledning att också stärka den geriatriska kompetensen hos andra yrkesgrupper än läkare, exempelvis sjuksköterskor, dietister, sjukgymnaster och psykologer. Att den geriatriska kompetensen kommit på efterkälken är mycket illa med tanke den aktuella demografiska utvecklingen, d.v.s. att allt fler blir allt äldre. För att trygga den framtida personalförsörjningen krävs också insatser så att geriatriken bättre lockar unga som står inför studie- och yrkesval. Stor uppmärksamhet riktas mot äldreomsorgens olika områden och det är bra. Vinsterna, både de mänskliga och de ekonomiska, av att de äldre är friskare och kan leva ett självständigt liv allt längre, är uppenbara. För att göra detta möjligt måste dock den geriatriska kompetensen stärkas i alla led. Att stärka den geriatriska kompetensen inom den medicinska vården och omsorgen är att satsa på folkhälsan.
mot · GY02Ub247 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skolan bättre tar sitt ansvar för att beskriva kolonialismen och dess verkningar. Vi borde veta mer om folkens historia, kolonialismen och hur dess efterverkningar fortfarande påverkar de forna kolonierna, människorna och deras sätt att tänka och fungera. Allt har ofta en grund. Avsaknaden i historieböckerna om till exempel de omfattande massmord på människor från olika folkgrupper som bland annat ägde rum bland namibier och indier under kolonialismen är i det närmaste total. Omfattande förtryck och vad som närmast kan betraktas som massakrer skedde dels från sida i kolonin dels från som koloniserade . I dödades fler än 10 miljoner människor direkt eller indirekt via britternas medvetna handlingar som ledde till massvält. historia är väl också i vissa delar mörk och knappast något att vara stolt över. Historielösheten är tyvärr påtaglig. Med tanke på den främlingsfientliga utvecklingen i är det av största vikt att skolan (inte minst ) tar sitt ansvar och lyfter in bland annat kolonialismen och dess efterverkningar folkets historia på schemat. Arhe Hamednaca (S)
mot · GY02Ub248 · 2010-10-21 00:00:00 — Ny IT-strategi för skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny IT-strategi för skolan. rusar den nya tekniken fram. Det går fortare och fortare och skolorna bör hinna med. Det är inte mycket vi kan säga säkert om framtiden, men två saker vet vi definitivt när vi försöker förbereda oss inför den den kommer att vara mer digital, och förmågan att lära mer kommer alltid att vara viktig. Vi behöver metoder som förbereder för arbete och medborgarskap i ett kunskapsintensivt och högteknologiskt samhälle. läser fler och fler sina böcker på en så kallad Ipad. Det är ett nytt sätt att läsa och ett nytt sätt som skulle gagna skolan. Tänk er helt digitaliserade skolböcker istället för de utslitna papperskopiorna. Skolan skulle bli mer tillgänglig och alla böcker skulle finnas inom räckhåll för eleven, utan att ligga på hög i skolskåpet. Man bör tänka över en strategi att digitalisera läromedel eftersom det skulle förenkla hanteringen av skolböcker avsevärt. I skolan måste även tillgången till digitala hjälpmedel öka. För de med till exempel läs- och skrivsvårigheter skulle detta vara till stor hjälp. Det skulle underlätta deras fortsatta väg till vuxenlivet med vidareutbildning och arbete. fick vi ta del av att allt fler barn och ungdomar använder sig av datorer och den nya tekniken genom Youtube, Facebook, så kallade communites på Internet osv. Men tyvärr gäller det inte alla barn och ungdomar, en del lämnas utanför i det nya IT-samhället. Alla har inte tillgång till den nya tekniken. Många familjer har inte råd med en dator till barnen, oftast är det flera som delar på en och problemet blir ofta att alla inte får den tillgång de skulle behöva. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken så finns undantag, och dessutom återspeglar sig socioekonomiska förhållanden i hur barn och ungdomar använder IT utanför skolan, och det påverkar deras användande av verktyg i lärandet. Ett annat problem är att lärarna inte kan eller får tillgång till de nätverk som eleverna har. Lärarna måste få fortbildning och uppmuntran att vara aktiva i de IT-miljöer som eleverna vistas i. Vi måste ligga i framkant när det gäller IT-strategi i skolan. Våra elever är värda det bästa för att få ut det mesta av skolan och den utbildning de läser. Att ge alla skolor tillgång till en ny och modern gynnar våra barn och ungdomar och med dem vår framtid.
mot · GY02Ub249 · 2010-10-21 00:00:00 — Forskning inom den arktiska regionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av särskilda insatser för forskning inom den arktiska regionen. Effekterna av klimatförändringen har inneburit att den arktiska regionens synlighet har ökat markant. Det behövs ökad forskning inom klimatområdet, likaså inom humaniora och samhällsvetenskap bör forskning om befolkningens, särskilt ursprungsbefolkningens, situation i den arktiska regionen lyftas fram. Ett viktigt instrument inom klimatforskningen är det internationella samarbete som initierats av för att stärka och vidareutveckla de observationsnätverk som är grundläggande för kunskapen om inom ramen för SAON (). Ett närmare nordiskt samarbete för att förbättra samordningen av nordiska observationssystem i den arktiska regionen kan skynda på processen i den arktiska regionen. Viktigt är också att all tillgänglig data delas så att den blir lättillgänglig för forskare, ursprungsbefolkning, studenter och övriga intressenter. Internationellt samarbete är ett mycket viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning. är ett exempel på ett sådant internationellt samarbete mellan universitet och högskolor, som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som deltar i detta samarbete: , och . Det är därför viktigt att regeringen tydligt markerar betydelsen av detta samarbete. Det internationella polaråret, avslutades . Satsningen omfattade forskning inom humaniora, Human Dimension. Det är av yttersta vikt att resultaten från denna forskningssatsning i polarområdena följs upp. Den demografiska utvecklingen i den arktiska regionen är oroande och kräver särskilda forskningsinsatser för att man ska kunna motverka den negativa trenden. Forskningen inom förnybar energi är av största betydelse för vårt samhälle. Ett område som kräver ytterligare forskning är potentialen för utbyggnad av vindkraftverk i den arktiska regionen, utan att en sådan utbyggnad stör naturlivet eller människors rekreationsmöjligheter. Forskning inom detta område kunde med fördel utföras inom samarbetet med . Ett sådant samarbete kunde vara till nytta för hela den arktiska regionen.
mot · GY02Ub250 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över kvaliteten inom fritidsverksamheten. En uppmärksammad rapport från visade att det gick cirka 35 barn per fritidshemsgrupp, och gick det ungefär 18 barn per avdelning. Det är en dramatisk ökning som skett. som barngrupperna har ökat har även personaltätenheten minskat. Många föräldrar är oroliga för att deras barn är i för stora grupper och inte får den tillsyn och uppmärksamhet som krävs för barnets trygghet, utveckling och välbefinnande. Kommunerna är enligt den nya skollagen skyldiga att erbjuda skolbarnomsorg för skolbarn till och med . Den bedrivs i form av fritidshem och pedagogisk omsorg, för barn mellan ingår även fritidsverksamhet. De eventuella besparingar som en kommun kan göra på att lägga ner en fritidsgård riskerar att istället överföras till andra samhällskostnader som är resultatet av brist på fritidsaktiviteter för ungdomar. En kartläggning som gjorde visade att öppen fritidsverksamhet endast finns i var fjärde kommun, och i hälften av dessa endast i vissa delar av kommunerna. Det är endast 37 kommuner som har inventerat behovet av fritidsverksamhet. Tyvärr visar studien även att i de fall kommunerna faktiskt erbjuder fritidsverksamhet är det få som utvärderar verksamheten. Ofta anges som skäl till att kommunerna inte har fritidsverksamhet att behovet saknas, trots att det bara är var tionde kommun som inventerat behovet. Välfungerande fritidsgårdar kan fylla en viktig funktion. Där finns vuxna som kan se ungdomar som far illa eller mår dåligt. Vuxna som har tid och kraft att vara till stöd och hjälp. Därför bör regeringen skyndsamt se över kvaliteten inom fritidsverksamheten.
mot · GY02Ub251 · 2010-10-20 00:00:00 — Utökning av studie- och yrkesvägledningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en miniminivå för studie- och yrkesvägledning bör införas. Valmöjligheterna för unga när det gäller antalet möjliga utbildningsvägar har ökat lavinartat. Studie- och yrkesvägledaren måste därför få en betydligt mer central roll som samtalspartner för eleverna i valet av utbildning. Återkommande studie- och yrkessamtal ger ungdomar möjlighet att diskutera igenom sina drömmar och önskningar för framtiden med en oberoende vuxen. Vägledaren är en ovärderlig informationsbank som även kan bidra med kunskap om hur arbetsmarknaden fungerar. Vägledaren kan stödja och lotsa ungdomarna på vägen mot yrkeslivet. Därigenom finns också möjlighet att stödja och uppmuntra eleverna i att göra otraditionella val och ytterligare motverka den sociala snedrekrytering som fortfarande slår igenom vid studie- och yrkesval. Det är även viktigt att studie- och yrkesvägledningen pekar på de möjligheter som finns att bli egenföretagare. För att säkra att alla ungdomar får möjligheten att tillsammans med en studie- och yrkesvägledare diskutera sitt framtidsval bör regeringen se över hur en miniminivå som innebär att alla elever har rätt till ett samtal från och med årskurs åtta och upp genom gymnasiet kan införas. Genom studie- och yrkesvägledarens kontakter med det lokala näringslivet kan eleverna också få vägledning i att hitta praktikplatser eller feriearbete som passar det egna intresset. Tidiga erfarenheter av arbetsmarknaden är viktiga både för att få ökade kunskaper om arbetsmarknaden som helhet men också för att se hur pass väl ett yrke stämmer överens med de egna föreställningarna. Med god och regelbunden studie- och yrkesvägledning kan fler ungdomar hitta en snabbare väg ut på arbetsmarknaden, vilket är viktigt inte bara för den enskilde utan också för samhället i stort.
mot · GY02Ub252 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett slopat fribelopp. behöver fler som arbetar, inte färre. För att vi ska klara den alltmer hårdnande internationella konkurrensen behöver vi ett väl fungerande studiestödssystem som ger studenter möjligheter, inte avskärmar. En av de första frågor man får som arbetssökande är vilken arbetslivserfarenhet man har. Har man inte haft möjligheten att skaffa sig någon är det stor risk att man redan där blir bortplockad ur processen. Att som student under sin studietid kunna arbeta vid sidan av sina studier är av stor betydelse inte bara för att man på så sätt har möjlighet att finansiera sina studier på ett annat sätt än att ta lån, utan även för att skaffa sig en ovärderlig arbetslivserfarenhet. Regeringen har under den gånga mandatperioden gjort värdefulla insatser på detta område. I budgetpropositionen finns det föreslaget att studiemedlets totalbelopp höjs med per studiemånad. Regeringen har även föreslagit en höjning av det så kallade fribeloppet till per kalenderår. Fribeloppet är den maximala inkomst som en student får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen eller rekryteringsbidraget minskas. För att studenterna ska uppnå största möjliga frihet och själva kunna påverka sin ekonomi och koppling till arbetslivet bör fribeloppet slopas. Det bör vara fritt för studenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelen påverkas.
mot · GY02Ub253 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en barnomsorgsgaranti som ska gälla med en sanktionsmöjlighet om garantin inte uppfylls. I den gamla skollagen stod det att kommuner ska erbjuda barnomsorgsplats utan oskäligt dröjsmål. Detta har tolkat som att plats ska garanteras . I den nya skollagen har detta skärpts upp aningen. står det att kommuner ska erbjuda barnomsorgsplats . Tyvärr är det så att detta inte efterlevs i alla kommuner. 2009 var det 42 kommuner som inte levde upp till sitt åtagande. finns det således en barnomsorgsgaranti men det saknas sanktionsmöjlighet och möjlighet till ersättning om den inte uppfylls. Det är viktigt att en förälder som är i behov av en barnomsorgsplats för sitt barn ska kunna få det . I vissa fall kan en alltför lång väntan innebära att föräldern till exempel måste tacka nej till ett arbetserbjudande. Därför anser jag det som rimligt att kommunen ska erbjuda en barnomsorgsplats från ansökningstidpunkten istället för som det är. Om kommunen inte lever upp till denna garanti borde någon form av sanktion införas, exempelvis kan ersättning motsvarande av den kostnad som kommunen normalt har för en barnomsorgsplats lämnas till den som ansökt om platsen. Det handlar inte om att kommuner ska kunna köpa sig fria från att ordna en barnomsorgsplats eller att detta är lösningen på bristen av förskoleplatser, snarare tvärtom. Det är en påtryckning på kommuner att leva upp till sitt åtagande och i väntan på det ska föräldrarna kompenseras. I Alliansens valmanifest finns det en formulering som visar på att alliansregeringen tar detta på allvar och har intentionen att arbeta vidare med detta: Dessutom vill vi pröva förutsättningarna för att ge kompensation till föräldrarna om barnomsorgsgarantin inte infrias. Regeringen måste därför skyndsamt se över möjligheten att införa en barnomsorgsgaranti där en ekonomisk ersättning lämnas till den som ansökt om platsen i det fall som kommunen inte kan erbjuda en barnomsorgsplats .
mot · GY02Ub254 · 2010-10-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om distansundervisningen. Kommunala lärcentrum har blivit en alltmer integrerad del i den högre utbildningen i . finns lärcentrum i omkring 250 av landets kommuner. Vid de flesta lärcentrum finns någon form av högskoleverksamhet. Så är det också i kommunerna i . med flera har konstaterat att någon fortsatt utökning av antalet regionala högskolor knappast är möjlig. Lärcentrum får därför en alltmer strategisk roll för utvecklingen när det gäller att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Studier visar att majoriteten av de högskolestuderande som studerar vid kommunala lärcentrum kommer från socioekonomiska grupper som normalt inte söker sig till högre utbildning. Trots den betydelse kommunala lärcentrum anses ha för ökad tillväxt i hela landet och den väldokumenterat stora betydelse kommunernas lärcentrum haft för att bryta den sociala snedrekryteringen inom det högre utbildningsväsendet, finns det fortfarande ingen ordnad finansiering för lärcentrumförmedlad högskoleutbildning. Den distansutbildning som lärcentrum bedriver spelar en stor roll för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen. Lärcentrum arbetar med att inventera och analysera utbildningsbehov och fungerar som mäklare genom att kommunicera individers, arbetsmarknadens och näringslivets önskemål till olika utbildningsanordnare. Genom att informera om utbildningar och marknadsföra dem stimulerar lärcentrum efterfrågan från både individer och arbetsgivare. Lärcentrum samspelar med olika aktörer för att driva på den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen. Genom strategiskt samarbete i olika nätverk spelar lärcentrum en viktig roll för lokal och regional utveckling. Ett tydligt tecken på detta är att av dem som studerat vid lärcentrum i i efter sin utbildning har stannat kvar i regionen. Många av dem som utbildats till poliser i blir också förstärkningar vid polisväsendet i . Genom lärcentrum kan alltså den genomsnittliga utbildningsnivån höjas i ett län. Det gör att fler av ett läns arbetslösa kan få rätt utbildning för de jobb de vill söka på sina respektive hemorter. Detta leder till att både företagarna och den offentliga sektorns arbetsgivare inom till exempel vård och omsorg får ett större utbud av utbildade arbetssökande. Därmed underlättas rekryteringen till de lediga jobb som finns. Det är därför viktigt med distansundervisning på högskolenivå. Att etablera en god distansundervisning med egen metodik är dock en krävande och kostsam uppgift. Det behövs hög kvalitet på den teknik man använder, goda läromedel, snabba lärarreaktioner, veckoslutsmöten och goda resmöjligheter. Vi anser därför att det är viktigt att staten, som ansvarar för högskolorna, ser över möjligheterna att stötta kommunerna när det gäller att finansiera distansundervisningen.
mot · GY02Ub255 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvärdering av sjuksköterskeutbildningen. Den svenska sjuksköterskeutbildningen ligger på en internationellt hög nivå. Men trots detta finns det förbättringsområden. Praktik är en viktig del i sjuksköterskeutbildningen. Det är där som de teoretiska kunskaperna ska omsättas i verkligheten och förvandlas till den vårdkunskap som krävs. Det har emellertid visat sig att många sjukhus och kliniker anser att nyutbildade sjuksköterskor inte har tillräckligt med praktik när de börjar sin anställning. Vid exempelvis har man skapat en särskild utbildning för att täcka behovet av komplettering innan de nyutexaminerade sjuksköterskorna kan sättas i tjänst. Det innebär att det tar för en ny sjuksköterska att komma in i arbetet och det innebär stora kostnader för . Vi anser därför att regeringen bör göra en utvärdering av sjuksköterskeutbildningen i förhållande till de kompetenskrav som dagens sjukvård ställer.
mot · GY02Ub256 · 2010-10-20 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda barnomsorg och nätter. I hela landet är det endast 4000 barn inskrivna i förskoleverksamhet , och nätter trots att andelen LO-kvinnor som arbetar på oregelbundna arbetstider utgör . Men det är inte bara LO-kvinnor som drabbas av barnomsorgens snåla öppettider utan också heltidsarbetande medelklasskvinnor. Allt fler yrken har arbets- och jourtid förlagd till annat än traditionell kontorstid. Föräldrar borde erbjudas verklig valfrihet till barnomsorg. Istället blir de erbjudna val mellan olika driftsformer eller barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag. För ensamstående mammor begränsas därigenom arbetsmarknaden ytterligare. De måste i vissa fall säga nej till jobb som innebär att de ska arbeta obekväm arbetstid, eftersom det inte finns barnomsorg att tillgå. Det finns ett starkt samband mellan kvinnors svaga ställning på arbetsmarknaden och fattigdomen. Var tredje ensamstående mamma är fattig, vilket betyder att över 340000 barn tvingas växa upp i relativ fattigdom. Kommunerna bör bli skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid för de som behöver detta. Trots den långa jämställdhetskampen betraktas fortfarande mannen som familjeförsörjare, trots att många kvinnor lever ensamstående och är i behov av barnomsorg och .
mot · GY02Ub257 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra 25:4-regeln. Vi är mycket besvikna över den borgerliga regeringens beslut att avskaffa 25:4-regeln. 25:4-regeln infördes av den socialdemokratiska regeringen för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Regeln innebar att den som fyllt samt hade dokumenterad arbetslivserfarenhet uppnådde grundläggande behörighet för att söka till högskolan. Den hade avskaffats inför antagningen till av regeringen , som möjligheten att få extra tillägg på högskoleprovet för den med arbetslivserfarenhet tagits bort. Som socialdemokrater anser vi det som mycket viktigt att människor från alla samhällets läger ska ha möjligheten att studera på högre utbildning. Vi är därför mycket kritiska till beslutet att avskaffa 25:4-regeln. Vi vill att 25:4-regeln återinförs, så fort som möjligt, som ett antagningsalternativ av Verket för högskoleservice samt på svenska universitet och högskolor för att minska och förhoppningsvis senare bryta den sociala snedrekrytering som råder.
mot · GY02Ub258 · 2010-10-20 00:00:00 — Utökande av lagen om registerkontroll i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorgen trädde i kraft . Syftet med lagen är att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp genom att förhindra att personer som dömts för vissa brott anställs inom de aktuella verksamheterna. Arbetsgivaren blev skyldig att kräva ett brottsregisterutdrag från den person man vill anställa. Registerutdraget ska innehålla uppgifter om alla sexualbrott enligt 6 kap. BrB samt även andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Uppgifter som är mer än gallras i regel ur belastningsregistret. Lagen förbjuder inte arbetsgivaren att anställa personen om denne varit dömd, men personer som inte lämnat ett registerutdrag får inte anställas. Ingen skillnad görs mellan offentligt bedriven verksamhet och verksamhet som bedrivs av enskilda. Lagen omfattar alla utan undantag för någon personalkategori som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen. Däremot omfattas inte anställda i gymnasieskolan. anmäldes över 1600 fall av sexualbrott riktade mot barn enligt . Vi menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Därför bör regeringen skyndsamt överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan.