ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ju303 · 2010-10-21 00:00:00 — EU och den personliga integriteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka aktivt för att stärka den personliga integriteten inom EU. EU har beslutat om ett datalagringsdirektiv. Direktivet anger att medlemsländerna ska lagstifta om att operatörer är skyldiga att spara all trafikdata om sina kunders kommunikation per telefon eller mejl. Syftet är att uppgifterna ska kunna användas av polisen när man utreder allvarliga brott. Data ska sparas och högst . har ännu avvaktat med att implementera direktivet och flera länder inom EU gör likadant. Det pågår dessutom flera rättsliga mål med koppling till direktivet runt om i , då det finns stater som anser att direktivet strider mot deras grundlagar. Teknikens möjligheter bländar och lockar till systemuppbyggnad. Men tekniken förblindar. Att bygga upp omfattande system som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd, leder in i ett samhälle vi inte vill ha. Att se nödvändigheten av att skydda privatlivets helgd såsom den så kallade brevhemligheten, borde vara en given utgångspunkt. Självklart är det viktigt att ha effektiva verktyg för att kunna komma åt brottslingar och stävja kriminalitet men att för den skull lagra trafikdata om allt och alla är en kraftig inskränkning i den personliga integriteten. En bättre balans måste uppnås mellan en effektiv brottsbekämpning och den personliga integriteten. Denna aspekt bör finnas med i det fortsatta arbetet både på svensk nivå och inom EU. Undertecknad anser att bör verka aktivt för att stärka den personliga integriteten inom EU.
mot · GY02Ju304 · 2010-10-25 00:00:00 — Tillståndskrav för så kallad åtelkamera tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av åtelkamera. Vildsvinens utbredning och till följd därav skador och olyckor orsakade av vildsvin i vårt land ökar. Samhället uttalar därför en förväntan på en effektiviserad jakt på vildsvin i syfte att minska olägenheterna av en växande vildsvinsstam. I syfte att öka kunskapen om och jakten av viltet finns tillgång till s.k. viltövervakningskameror. Det har blivit vanligt att jägare och markägare skaffar sig viltövervakningskameror i samband med jakt på vildsvin. Dessa kameror används vid s.k. åtelplatser där foder i syfte att locka till sig vildsvinen lagts ut. Syftet med dessa åtelkameror är att både jägare och markägare ska skaffa sig kunskap om vildsvinens dygnsrytm och vilka individer som besöker platsen för att med denna kunskap kunna bedriva en korrekt och effektiv avskjutning. Sammantaget sker detta i syfte att möjliggöra och möta kravet på en effektiv jakt av vildsvin i vårt land. Gällande lagstiftning för användande av kamera på det sätt som beskrivs ovan ställer krav på tillstånd för allmän kameraövervakning. Bestämmelsen avseende kameraövervakning på allmän plats har till syfte att minimera intrånget i vår personliga integritet. Strikt juridiskt är självklart en åtelplats att betrakta som en allmän plats dit allmänheten har tillträde. I lagen om kameraövervakning finns dock ingen särskild undantagsbestämmelse för viltövervakningskameror/åtelkameror som sätts ut i skog och mark i syfte att övervaka vilt. Lagens bokstav kan då tolkas som att det fordras tillstånd för att sätta upp sådana eftersom allmänheten genom allemansrätten kan ha rätt att vistas på sådana platser. Länsstyrelserna, som förväntas bedöma inkomna ansökningar och ge erforderliga tillstånd, ger olika besked till de jägare som kontaktar dem för att reda ut begreppen. I de fall tillstånd har ansetts nödvändigt har tillstånd inte givits. Denna osäkerhet i lagens tillämpningsområde och de olika tolkningar av gällande lag som uppvisas av olika länsstyrelser måste undanröjas genom ett förtydligande i lagen. Det är inte rimligt att lagen ska omfatta sådana situationer som de när viltövervakningskameror används i normalfallet enligt ovanstående beskrivning. Risken för intrång i den personliga integriteten vid användande av en s.k. åtelkamera är försumbar och kravet på tillstånd försvårar i onödan den effektivare vildsvinsförvaltning som samhället så enträget efterfrågar. Lagen måste därför ändras så att kravet på tillstånd inte gäller för övervakningskameror som satts ut av jakträttsinnehavare med markägares tillstånd i syfte att övervaka vilt.
mot · GY02Ju305 · 2010-10-25 00:00:00 — Skydd för offentliga vittnen i rättsväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat stöd och skydd för enskilda som anmäler brott och som ställer upp som vittnen i rättsväsendet. I ett tryggt och demokratiskt samhälle är det avgörande att medborgarna känner tilltro till och förtroende för rättsväsendet. En av många förutsättningar för ett fungerande rättsväsende är vittnen och målsäganden som uppträder frimodigt och villigt. Allt oftare möts man av en verklighetsbeskrivning där de som är inblandade i rättsprocesser beskriver hur viljan att vittna i brottmål minskar. På motsvarande vis beskrivs en ökad ovilja att anmäla brott man utsatts för. Som det beskrivs beror denna utveckling på att vittnen eller måls-äganden är rädda för följderna av att vittna och att anmäla. Detta är en icke önskvärd utveckling som riskerar bli ett hot mot vårt demokratiska samhälle. Att öka benägenheten att ställa upp som vittne och att frimodigt anmäla och på alla sätt beivra brott är angeläget. Ett sätt att stimulera en önskvärd utveckling är att på ett effektivare sätt än vad som sker stödja vittnen och målsäganden inför rättprocesser. På detta område agerar frivilligorganisationer vid sidan av de insatser rättsapparat och polis gör. Enligt vårt sätt att se det har samhället mycket starka skäl att öka stödet till vittnen och målsäganden samt att öka samarbetet med och stödet till de organisationer i civilsamhället som utgör ett stöd för vittnen och målsäganden. Vad som ovan sagts om inriktningen och förstärkningen av stödet till vittnen och målsäganden bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Ju306 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bred genomlysning av hela polisverksamheten innan det bildas en sammanslagen polismyndighet. Vi vill se en sammanslagning av de 21 polismyndigheterna som finns till en polismyndighet. Men innan förändringen genomförs behövs en genomlysning av hela polisverksamheten liksom en riskanalys baserat på de slutsatser som kan dras av andra myndighetssammanslagningar, t.ex. när det gäller lokal- och regional insyn, regionalt ansvar osv. Genomgången av polisverksamheten skall resultera i slutsatser om vad polisen de facto skall arbeta med. Det är inte självklart att de polisiära resurserna skall användas åt att fortsättningsvis ta hand om t.ex. vanskötta katter och hundar eller ansvara för att ej igenfyllda gruvhål runt om i landet är inhägnade. Frågor som måste redas ut är också hur den lokala polisverksamheten ska fungera. För att arbetet skall fungera på ett bra sätt måste en förankring ske genom lokala kontakter med kommunerna m.fl. Hur samordnas den nya polismyndigheten med andra myndigheter och hur försäkrar man lokal och regional insyn i arbetet? En sammanslagning av de 21 polismyndigheterna är ur flera aspekter fördelaktigt, t.ex. en ökad rättssäkerhet. En polismyndighet stärker naturligtvis möjligheterna för en likartad bedömning och behandling över hela landet. Likaså innebär säkerligen en sammanslagning en mer kostnadseffektiv administration samt effektivare och flexiblare användning av personalresurserna. Men det finns också risker med en myndighet. sammanslagningar av statliga myndigheter har medfört att den administrativa verksamheten har flyttats från små kommuner för att utgå från stora eller medelstora kommuner. Flera arbetstillfällen går förlorade i små och redan ansträngda kommuner. Ett annat återkommande problem när myndigheter organiserats om efter denna modell är att de tappat lokal förankring och möjlighet att delta i lokalt samarbete för att hitta ett effektiva arbetssätt lokalt. För att undvika detta är det av vikt att resurser och möjligheter att arbeta lokalt och regionalt beaktas när en ny organisation för polisen utformas. Det finns stora vinster att göra gällande den lokala förankringen om lokala synpunkter får komma till tals både innan och under processen, liksom fungerande som en naturlig del när den nya myndigheten väl sjösatts.
mot · GY02Ju308 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bluffakturor. Enligt ökade antalet bluffakturor . har antalet anmälningar om bedrägerier med bluffakturor ökat . Det är en kraftig ökning i jämförelse med så kallad vardagsbrottslighet. Många seriösa företagare drabbas negativt av bluffakturor och får lägga ned mycket tid och pengar på att bestrida felaktiga fakturor. Företagarna måste få stöd från samhället för att slippa dessa bedrägerier. En mindre grupp med grovt kriminella står bakom de allra flesta av bedrägerierna. Nya blufföretag etableras dock eftersom det är en mycket lönsam företagsverksamhet där riskerna att åka fast är relativt låga då anmälningar sällan leder till åtal. Det behöver vidtas ökade åtgärder för att komma tillrätta med bluffakturorna och stävja denna grovt kriminella brottslighet.
mot · GY02Ju309 · 2010-10-25 00:00:00 — Barn som har upplevt eller bevittnat våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bred översyn av regelverket och insatserna kring barn som har upplevt eller bevittnat våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett helhetsgrepp vad gäller insatserna för barn som har upplevt eller bevittnat våld. Enligt polisanmäldes 2 200 misshandelsbrott mot barn i åldern och 8 800 misshandelsbrott mot barn i åldern . Mörkertalet när det gäller sådana brott är dock stort eftersom våldet ofta inte anmäls. Kommittén mot barnmisshandel har uppskattat att av alla barn i har upplevt våld i hemmet och att cirka hälften av dessa barn upplever det ofta. redovisar att det finns mellan 100 000 och 190 000 barn som bevittnar våld i hemmet. Tyvärr har det visat sig att barn inte uppmärksammas när en närstående, oftast en mamma, misshandlas. Varje barn som har utsatts för eller sett våld måste få adekvat stöd och hjälp. Alliansregeringen har genomfört ett flertal åtgärder på detta område. Den har förtydligat regelverket för hälso- och sjukvårdens skyldighet att fånga upp utsatta barn. Dessutom har den tydliggjort kommunernas ansvar för stöd till barn som har upplevt våld inom familjen. Därutöver har den gjort en satsning på föräldrastöd som ska erbjudas alla föräldrar under barnets hela uppväxt. Alla som arbetar med barn har skyldighet att anmäla misstanke om att barn far illa till socialnämnden så att barnet kan få stöd och hjälp. Polisen är skyldig att notera om det finns barn i en familj där misshandel har skett av samma anledning. Barnahus, som finns på ett flertal platser landet, arbetar med barn som misstänks vara utsatta för vålds- eller sexualbrott i nära relationer. I ett barnahus kommer myndigheterna till barnet i en barnanpassad miljö. Erfarenheterna av barnahusen är positiva och barnperspektivet har stärkts. Ett annat gott exempel är den så kallade Trappanmodellen som syftar till individuella samtal med barn som har upplevt våld inom familjen. Ovanstående arbete är på många sätt utomordentligt, men är det så att många barn som har utsatts för eller bevittnat våld inte uppmärksammas. Därför anser jag att regeringen bör göra en bred översyn av regelverket och insatserna kring barn som har upplevt eller bevittnat våld. Därutöver anser jag att regeringen bör föreslå ändringar för ett helhetsgrepp vad gäller insatserna för barn som har upplevt eller bevittnat våld så att dessa barn får adekvat stöd och hjälp.
mot · GY02Ju310 · 2010-10-21 00:00:00 — Bilbränder, skolbränder och ungdomsvåld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala handlingsplaner mot bil- och skolbränder samt ungdomsvåld. har kommun varit hårt drabbad av bilbränder i samband med oroligheter som utbrutit i vissa bostadsområden. Upp emot 200 bilar stacks i brand , och under den mest intensiva perioden på tog Brandförsvar emot cirka 35 larm om bilbränder och 25 om bränder i containrar, mopeder, bildäck med mera. Ett annat stort problem är skolbränder. Den preliminära statistiken visade att det brann i 457 skolor i . 225 av dessa bränder var anlagda. Antalet bränder på våra skolor ökar markant , från 371 (1996) till närmare 500 (2009). Kostnaden för skolbränderna beräknas av till . Kostnaderna för den totala skadegörelsen krossade fönster, klotter, bränder osv. på förskolor och skolor är naturligtvis mångdubbelt större. I län anlades 15 skolbränder 2009. Statistiken innebär att det anläggs nästan en skolbrand i varje skoldag! Det är inte bara så att många ungdomar utsätts för brott; många förövare är också tonåringar. Dessvärre tycks det som om såväl vandalisering och förstörelse som våld, rån och utpressning utförda av yngre ökar. Ur ett brottsofferperspektiv och för att minska rekryteringen av ungdomsbrottslingar måste denna utveckling stävjas. Vi kan inte heller blunda för ungdomsgängens betydelse för brottsutvecklingen. Många barn och ungdomar kommer från trasiga hemförhållanden, har svårt att bli bekräftade eller känner utanförskap av andra orsaker, vilket leder till en inneboende frustration som måste få utlopp på något sätt. Det finns också ofta ett behov av att visa att man finns och är någon. kommer polisen, i många av fallen, in i ett alltför sent skede i den unges destruktiva situation. Därför kan man inte lägga hela frågan om att stävja denna ungdomskultur på polisen, även om polismyndigheten har en viktig roll att spela i sammanhanget. Kommunerna måste ta ett ännu större ansvar för att ungdomar ska avhålla sig från förstörelse och våld, som flera andra parter måste hjälpa till. Det är självklart oacceptabelt att mer än en skola sätts i brand varje skoldag. Många av dessa bränder har iscensatts av ungdomar. Inte heller kan samhället tolerera vandalisering av bilar eller annan förstörelse och våldshandlingar. Det är angeläget att varje kommun tar sitt ansvar och i samarbete med skolan, idrottsföreningar, ungdomsgårdar m.fl., och polisen så klart, utarbetar handlingsplaner för att komma till rätta med dessa problem och hjälpa ungdomarna bort från kriminalitet.
mot · GY02Ju311 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vittnesskydd. Den lagstadgade vittnesplikten innebär att var och en är skyldig att vittna om det han eller hon sett och hört om åklagare eller försvarare begär detta. Denna plikt måste dock kompletteras med ett bättre stöd och skydd för vittnet från de rättsvårdande myndigheterna än det som finns . Utvecklingen, med allt fler vittnen som hotas, visar att de förbättringar som gjorts av regeringen inte är tillräckliga. Bara ställdes exempelvis 427 tingsrättsförhandlingar in på grund av att viktiga vittnen uteblivit, enligt en sammanställning gjort åt . Flera av dessa berodde sannolikt på laga förfall, men lika klart är att några av dem berodde på att en del vittnen var för rädda för att vittna i domstol. anmäldes dessutom 5 100 övergrepp i rättssak, såsom hot, våld och trakasserier för att påverka offer, vittnen, åklagare och domare. har i en studie visat att denna typ av brott ökat . I många fall är detta brott som kan ge fängelse. Inte minst viktigt är att våra unga får klart för sig allvaret i att hota ett offer eller ett vittne. Hotet kan i många fall vara ett allvarligare brott än det ursprungliga brott som den unge förövaren med hot vill dölja. Här har polisen en viktig uppgift i mötet med ungdomarna. Säkerheten måste överlag komma mer i fokus inom domstolsväsendet, exempelvis vad gäller domstolsbyggnaderna. Självklart ska det finnas möjligheter till säkerhetskontroller med larmbågar och visitering. Offer, vittnen och förövare måste kunna erbjudas separata väntrum. Fler förhandlingar kan också behöva hållas utan åhörare då man kan befara hot, exempelvis när hela gäng fyller läktarna. Information om vittnesstöd måste också finnas tillgängligt inför en rättegång, då erfarenheten visat att detta ökar tryggheten.
mot · GY02Ju314 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt arvode till nämndemän och ledamöter. Det är av synnerlig vikt att samhället upprätthåller insynen i rättsväsendet, vilket kan ske genom nämndemäns och ledamöters lekmannainflytande i domstolarna och skattenämnderna på olika nivåer. finns det problem med att rekrytera nämndemän bland de yngre åldersgrupperna, delvis beroende på den låga ersättningsnivån för uppdraget. För att underlätta rekryteringen av nämndemän och andra statliga förtroendeuppdrag bör ersättningen likna andra uppdrag inom kommun och landsting. höjdes arvodet för nämndemän från till per förhandlingsdag och infördes en halvdagsersättning. Någon uppföljning av effekterna med den nya ersättningsnivån samt förändringen gällande halvdagsersättning och dess praktiska konsekvenser har inte skett. Nämndeman som på grund av uppdraget får löneavdrag eller annan inkomstförlust får ersättning för inkomstförlusten. En nämndeman får ett grundarvode för varje sammanträdesdag. Grundarvodet kortare än är per dag och eller längre per dag. Till nämndeman vars resväg till sammanträdet överstiger betalas ett särskilt inställelsesarvode om per dag men ingen ersättning för en lång arbetsdag. Det förkommer att förhandlingar pågår från morgonen ända upp till . skedde en reform av reglerna för nämndemännen. Syftet var bland annat att få en bredare sammansättning av nämndemän när det gäller ålder, kön, yrke och etnisk bakgrund. För att nå dit var en viktig del av reformen ett höjt arvode med per förhandlingsdag med början . Den borgerliga regeringen införde halvdagsersättning som i vissa fall visat sig slå snett. En uppföljning av om effekterna av höjningen av den ekonomiska ersättningen till nämndemän blivit de åsyftade borde därför göras. i (S)
mot · GY02Ju317 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olaga vapeninnehav. Antalet brott där illegala skjutvapen används har ökat . Enbart har över femtio skottlossningar ägt rum i , några av dem med dödlig utgång. Utvecklingen är oroande. Polisen upplever även att ingenting händer med den som blir påkommen med ett illegalt vapen. Den misstänkte släpps vanligtvis efter förhör på fri fot . Det finns utrymme i lagen för en markering mot vapeninnehav. Maxstraffet för olaga vapeninnehav (vapenbrott) är fängelse och för grovt vapenbrott sträcker sig straffskalan från till fängelse, men det är sällan som domstolarna utnyttjar möjligheten att utdöma maxstraff. Dessutom är den nedre gränsen för brottet dagsböter, vilket i våra ögon är väldigt lågt för ett allvarligt brott. För att stoppa den negativa utvecklingen måste någonting göras. Den som ertappas med ett illegalt skjutvapen ska dömas till ett kännbart straff, både som en markering mot den enskilde och som ett avskräckande exempel för andra. Därför måste domstolarnas praxis ändras och de måste utnyttja möjligheten att använda hela straffskalan, och när det gäller skjutvapen bör straffet alltid hamna i den övre delen. Vi bör även se över möjligheten att, när det gäller skjutvapen, ändra den undre gränsen från dagsböter till ett frihetsberövande straff.
mot · GY02Ju318 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för pågående arbete se över möjligheten att ytterligare utveckla vittnesskyddet. Allt oftare framkommer det att enskilda medborgare känner oro för att vittna vid rättegångar. Många vittnen tvekar på grund av rädsla över att hotas med våld och andra repressalier. Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) statistik gjordes ca 5100 anmälningar om övergrepp i rättssak, som brottet formellt kallas. Antalet anmälningar har också ökat . För hälften av brotten misstänktes personer . Brottsstatistik ska tolkas med försiktighet. Exempelvis är det svårt att klart uttala sig huruvida antalet faktiska brott ökat eller om det ökade antalet anmälningar beror på en ökad anmälningsbenägenhet. Dessutom så rör inte alla anmälningar om övergrepp i rättssak hot mot vittnen, utan det kan även handla om hot mot bland annat målsäganden. Det svenska rättsväsendet vilar på respekt för lag och ordning. Det är av största vikt att rättssamhället visar att personer som vittnar vid en rättegång kan göra detta utan risk för repressalier. Att vittnen känner rädsla för repressalier urgröper rättssystemet ur flera aspekter, dels genom att medborgare inte vågar avge ett vittnesmål, dels genom att medborgare avger felaktiga vittnesmål. Att människor vågar och vill vittna är en förutsättning för en effektiv brottsbekämpning och upprätthållandet av rättsstaten. Det är oerhört centralt att rättsstaten sluter upp bakom de personer som är målsägande och vittnen i en rättsprocess. Utöver ett förtroendefullt bemötande från polis och åklagare finns det behov av ett stöd som innebär att personer vågar och vill ställa upp vid en rättegång och berätta vad de iakttagit eller varit med om. I de fall en hotbild bedöms föreligga mot någon som deltar i en rättegång finns möjligheter att genomföra en säkerhetskontroll av besökare till domstolen. För den som ska höras i en rättegång finns det möjlighet att delta i förhandlingen genom videokonferens. Vid flera domstolar finns det även stödverksamhet för vittnen. Vidare kan personer som medverkat i rättegång eller förundersökning rörande bland annat grov eller organiserad brottslighet ges möjlighet att omfattas av särskilt personsäkerhetsarbete. har konstaterat att det finns behov av en ökad nationell samordning vad gäller polisens arbete med att skydda vittnen och andra hotade personer. , och har gemensamt utarbetat föreskrifter och riktlinjer för stöd till personsäkerhetshandläggare vid polismyndigheterna. Men trots ett bra arbete från berörda myndigheter och de redan vidtagna säkerhetsåtgärderna så förekommer det att vittnen och målsägande upplever hot vid rättsprocesser. Därför finns det anledning att påskynda detta viktiga arbete med att förbättra vittnesskyddet.