ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02C364 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att talerätten om hävande av faderskap för såväl efterlevande maka som mannens arvingar bör ses över. ärver efterlevande barn sin döde far även om barnet fötts utom äktenskapet. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makes frånfälle då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigare okänd arvinge. Även om änkan misstänker att faderskapet är felaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. En förutsättning för att kunna väcka talan är nämligen att mannen inte varaktigt sammanbott med barnet och inte heller bekräftat att barnet är hans. Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § är faderskapsfrågan definitivt avgjord, och änkan har små möjligheter att ifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerätt enligt lag. Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metoderna för fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden är också en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Över 40 000 barn berörs av föräldrars separation. var 47 000 barn med om att deras föräldrar separerade. Ungefär lika många barn var med om en separation . Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet och trygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevande maka som mannens arvingar. Möjligheten att säkert fastställa faderskap är helt annorlunda jämfört med bara . har tekniken att fastställa faderskap utvecklats, inte minst genom dna-analyser. de (M)
mot · GY02C366 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja andrahandsuthyrning. utveckling är avgörande för hela landet. En fjärdedel av hela landets ekonomiska tillväxt bedöms ske i kommande år. Inflyttningen till är rekordstor 36000 netto i ökning bara 2009. Avgörande förutsättningar för att ska kunna fortsätta utvecklas starkt är att arbets- och bostadsmarknaderna fungerar väl. Fler företagare måste kunna skapa nya jobb, och de nya invånarna måste ha någonstans att bo. Rörlighet är viktigt. Bostadsmarknaden är dock fortfarande problematisk. Enligt är problemen på bostadsmarknaden ett av huvudhindren för än starkare tillväxt. har i genomsnitt 19000 personer flyttat in men bara 6500 nya bostäder byggts. Närmare 100000 personer arbetspendlar nu till en siffra som rimligen vore lägre om det fanns bostäder att få tag i som inte innebär de stora investeringar en bostadsrätt oftast utgör. Byggandet ökar , men mer kan göras för att öka utbudet av bostäder. finns ingen väl fungerande marknad för andrahandsuthyrning, där personer som har ett förstahandskontrakt på en hyreslägenhet kan hyra ut. En orsak till detta är att det inte lönat sig att hyra ut och att oförutsägbarhet rått beträffande avtalad hyra eftersom hyresgästen kan överklaga, vilket kan resultera i återbetalningsskyldighet. Dessutom måste hyresvärden godkänna uthyrningen och det sker endast om särskilda skäl kan åberopas. Detta är rimligt vad gäller hyresrätt som endast är en nyttjanderätt. Regeringen har gjort viktiga insatser, som att införa ägarlägenheter, och man har ökat skatteavdraget för andrahandsuthyrning. Men mer kan göras för att människor ska våga hyra ut sina oanvända lägenheter, eller för den delen själva byta till en annan. Således bör det bli enklare och mer lönsamt för privatpersoner att hyra ut sin bostad.
mot · GY02C372 · 2010-10-26 00:00:00 — Höjd ersättning för vigselförrättare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödet till vigselförrättare. Ersättning för borgerliga vigselförrättare har varit oförändrad , är ersättningen 110:- för första vigseln därefter 30:- per vigsel om detta sker under . har vi sett en kraftig ökning av antalet brudpar som väljer att viga sig borgerligt. Det ökar kraven på vigselförrättarna, såväl vad gäller att det blir fler vigslar att förrätta som att fler par önskar ett större ceremoniellt innehåll för sin vigsel. Det innebär att stödet för vigselförrättarna att utföra sitt uppdrag bör öka men också att det bör övervägas att se över arvodet.
mot · GY02C373 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en barnbalk som är likställd enligt motionens intentioner. Barn är en grupp som inte har någon egen talan. Barn är helt beroende av vuxna i sin omgivning. Trots det saknar samhället ett samlat barnperspektiv både i lagstiftning och i efterlevnaden av de lagar som reglerar barns uppväxtvillkor. Barns rätt till en god barndom måste väga högre än föräldrars rätt till sina barn. är en lag som går före om barns rätt till en god uppväxt. Därför borde det införas en barnbalk som ska vara likställd för att på så sätt garantera att barns rättigheter respekteras. Att utgå både i lagstiftning och framför allt i tillämpningen av lagen från vad som är till barnets bästa borde vara grundläggande i , eftersom vi skrivit på . Barn är egna individer med egna rättigheter. Flera lagområden reglerar barnens liv. Det är skollagen, , lagen om allmän försäkring där studiebidrag, barnbidrag, barnpension med mera ingår, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, umgängesrätten, socialtjänstlagen m m för att nämna några. Det finns således ett stort behov av en samlad barnbalk. Det måste bli än tydligare att de vuxna i samhället har en skyldighet att ingripa när man misstänker att barn far illa. Fast berörd personal vet att ett barn far illa så sker alltför sällan en anmälan. Det beror på flera olika anledningar, dels så vill man inte se eller förstå omfattningen men det är också så att är det ett stort ingrepp att vidta åtgärder som i sig gör att omgivningen kan tveka inför att ingripa. Därför krävs det att både personalen som i sitt dagliga arbete möter barnen blir bättre på att anmäla när den misstänker att barn far illa och att ansvariga myndigheter måste kunna möta dessa anmälningar på ett mer individuellt anpassat, kompetent och flexibelt sätt än vad man gör . Men även signalen som en barnbalk skulle innebära vore att lyfta fram barnens rätt att få växa upp i en trygg miljö. Av ovanstående och många fler skäl behöver ett tydligare barnperspektiv införas i svensk lagstiftning i en barnbalk och tillämpningen och verkställandet av densamma ses över och utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02C374 · 2010-10-21 00:00:00 — Översyn av system för statlig lånegaranti för att underlätta bebyggelse av nya bostadshus på landsbygden och utanför våra tätorter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av förutsättningarna för att införa ett system med en statlig lånegaranti för att underlätta byggandet av nya bostadshus i landsbygdsområden och utanför våra tätorter. ökar intresset för att bygga och bo på landsbygden och utanför tätorter. Tack vare och regeringen har införandet av de nya strandskyddsreglerna gjort det lättare att bygga i attraktiva boendemiljöer vilket skapar större attraktionskraft för t ex landsbygdsområden. Tyvärr har det i många fall visat sig att banker inte alltid är villiga att låna ut de pengar som krävs för att bygga nytt, då de oftast inte godkänner en belåning baserad på anskaffningsvärdet utan istället lånar ut pengar baserat på husets marknadsvärde. Det skapar problem, speciellt för unga människor, och här kunde en idé vara att låta staten gå in som en garant för att göra det lättare att låna för privatpersoner. Ett ökat boende på landsbygden/utanför tätorter leder även till ökade skatteintäkter för kommunerna, och förutsättningar för grundläggande service stärks. Mot bakgrund av detta föreslår vi att uppdrar åt regeringen att göra en översyn av formerna för statliga bostadslån i syfte att underlätta byggandet av bostadshus på landsbygden och utanför tätorter.
mot · GY02Fi203 · 2010-10-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i hela . Den offentliga sektorn behöver i många av kommuner alltjämt bli bättre på att öppna upp sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det finns exempel på kommunala verkstäder, tolkförmedlingar, resebyråer, gymanläggningar, nattklubbsverksamhet och turistbyråverksamhet som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. Den offentliga upphandlingen i omsätter . En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Fler och andra ögon kan se likheter med sina egna verksamheter, koppla samman och befrukta de kommunala verksamheterna så att synergieffekter uppstår. Att införa utmaningsrätt är ett bra sätt att öppna för nya idéer och nya förslag på hur olika verksamheter kan utvecklas. Lokal utmaningsrätt har också redan införts i runt 25 kommuner, bl.a. i . Eftersom en betydande del av den omfattande offentliga upphandlingen sker inom kommuner och landsting så är det är ett stort samhällsproblem att alltför många kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut företag. Det är därför hög tid att öppna upp den offentliga upphandlingen i hela . Ett led i detta arbete är införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor i hela landet rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar måste kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga mer kostnadseffektiva och med bättre kvalitet än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet. Att detta är en angelägen reform kan vi bl.a. se i . Där bestämde kommunledningen att kommun skulle ta över driften av stadens turistbyrå från den ekonomiska föreningen som drev verksamheten . Men upphandlas inte längre marknadsföringen till turister trots att kvalificerade aktörer finns inom det privata näringslivet. Med en utmaningsrätt skulle kunna utmana kommunen, och om de har ett bättre och mer konkurrensmässigt anbud än kommun så skulle de åter kunna få förtroendet att utföra sin verksamhet. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är ju att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad.
mot · GY02Fi204 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen för att främja avknoppning av verksamhet och underlätta för personalen att ta över verksamheten. Ett bra sätt att både öka mångfalden och kvaliteten inom skolan, vården och omsorgen är att låta personalen ta över sin skola, förskola, vårdcentral, äldreboende etc, sk avknoppning. Då tillvaratar man dessutom personalens kompetens och engagemang på ett bra sätt och skapar goda förutsättningar för verksamheten att utvecklas. Med dagens stora organisationer, särskilt landstingen, är det viktigt att förenkla för personalen att utveckla sin egen verksamhet utan att fastna i byråkratins kvarnar. Avknoppningar är ett bra sätt att förbättra välfärden som lägger vikt vid kontinuitet, närhet och småskalighet, vilket är särskilt betydelsefullt för att erbjuda berikande välfärdstjänster. Det är också ett sätt att uppmuntra företagandet bland kvinnor. Patienter, elever och omsorgstagare kan via avknoppningar erbjudas ökad mångfald värt namnet. Avknoppningar är ingen ny företeelse. Personal har tagit över förskolor och de första skolavknoppningarna skedde . Det har varit i huvudsak lyckosamma avknoppningar med positiva erfarenheter. Men mer behöver göras och regelverket måste förtydligas. Både Statskontoret och Kommuner och Landsting hävdar nu att det som förekommit under plötsligt skulle vara olagligt. ser nu över villkoren för avknoppningarna. Intresset från skolpersonal att ta över sin skola är fortsatt stor, men oklarheterna om vad som egentligen gäller gör att avknoppningarna kommit av sig. Detsamma gäller för vård- och omsorgspersonal, där många vill utveckla verksamheter i egen regi, men tyvärr ofta nekats den möjligheten trots att det på många sätt för vården, omsorgen och tandvården vidare. Regeringen deklarerade att man vill främja avknoppningar. Det är bra, nu behövs klara förtydliganden i lagstiftningen för att personalen ska ha möjlighet att ta över en verksamhet och under vilka förutsättningar det ska ske. Syftet med avknoppningar är just att den befintliga personalen ska kunna äga och driva verksamheten vidare, att öka mångfalden och bredda ägandet inte att sälja verksamheten till den koncern som kan betala mest. Det kan tvärtom öka maktkoncentrationen. Det finns några fall som svärtat ned företeelsen med avknoppningar. Mest uppmärksamhet har avknoppningen av Tibble gymnasium i fått. Den genomfördes på ett sätt som stod i strid med lagen, framför allt därför att värderingen av tillgångarna inte var korrekt. Men även i socialdemokratiskt styrda kommun har det skett märkligheter som att en skolfastighet skänkts bort till en nybildad friskola. Självklart ska inventarier, kundstock, namn och goodwill värderas seriöst och affärsmässigt så att verksamheten inte överlåts till underpris och skattebetalarnas egendom skänks bort, men regler som motverkar mångfald, valfrihet och kvalitet måste vi bli av med.
mot · GY02Fi206 · 2010-10-20 00:00:00 — Förbättrat skydd för småföretag mot bedragare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring i kreditupplysningslagen så att företag ges en möjlighet att kunna bemöta ett felaktigt krav som lämnats in till innan uppgift får publiceras. Den kriminella verksamhet som går under benämningen bluffakturor omsätter enligt beräkningar från . De som bedriver dessa systematiserade bedrägerier skapar vanligen en fasad med företagsnamn eller publikationer som är förvillande lika etablerade och seriösa företag. Dessa registrerade företag har normalt en kort livslängd, de namn som står registrerade som ansvariga för verksamheten utgörs av s.k. målvakter, personer som inte har någon egentlig koppling till den kriminella verksamheten utan bara lånat ut sitt namn mot en låg ersättning. Tyvärr så missbrukar dessa kriminella verksamheter även det legala systemet som ett stöd för den brottsliga verksamheten. Exempelvis så skickar man en faktura till ett seriöst företag, fakturan kan vara en begäran om ersättning för något som aldrig levererats eller överhuvudtaget aldrig beställts. När företaget som drabbats inte vill betala så hotar man med indrivning och gör det. Små företag drabbas oproportionerligt hårdare än stora företag, dels så är beloppen av större betydelse för ett litet företag, dels har man svårare att hävda sin rätt eftersom man i regel inte har tillgång till juridiskt stöd i samma omfattning som ett stort företag. När det lilla företaget inte vill betala så hotar bedragarna med indrivning, betalar man inte så utnyttjar det kriminella företaget kronofogden. Även om det drabbade företaget kan hävda sin rätt efter att ansökan lämnats in till kronofogden så skadas offren i och med att kreditupplysningsföretagen publicerar uppgifterna som inkommit till kronofogden. För ett litet företag kan det vara förödande att utan anledning hamna på en lista över dåliga betalare, det kan skada företagets möjligheter till krediter men även andra affärsrelationer. Detta känner bedragarna till och nyttjar i utpressningssyfte. Många drabbade väljer i det läget att betala bedragaren. Fysiska personer har ett skydd i kreditupplysningslagen för att undvika att de onödigtvis publiceras. Det finns anledning att ändra kreditupplysningslagen och annan relevant lagstiftning på så sätt att även små företag kan skyddas mot denna typ av kriminella attacker. Företagen borde ges möjligheten att kunna bemöta ett oriktigt krav innan det publiceras.
mot · GY02Fi207 · 2010-10-19 00:00:00 — Krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att kollektivavtal ska kunna krävas vid offentlig upphandling. Den enorma ekonomiska volymen gör den offentliga upphandlingen oerhört betydelsefull ur en lång rad perspektiv. Den gemensamma sektorn upphandlar varor och tjänster för . Det gör den till en viktig arena där hårda krav kan förbättra sociala villkor och hänsyn till miljö. Med utgångspunkt i dagens situation kan den offentliga upphandlingen förbättras. För att stärka arbetstagarnas rättigheter och för att värna om ordning och reda på arbetsmarkanden bör regeringen återkomma till med förslag för att genomföra de förändringar av lagstiftningen som krävs för att kollektivavtal ska krävas vid all offentlig upphandling. Möjligheten till detta har slagits fast av som framhållit att gemenskapens regler inte hindrar att samhället ställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Hinder mot sådana förslag är därför snarare politiska än juridiska.
mot · GY02Fi208 · 2010-10-22 00:00:00 — Offentlig upphandling och kollektivavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94 och att det av lagen om offentlig upphandling uttryckligen ska framgå att leverantörer till stat, landsting och kommuner samt de underleverantörer som dessa använder sig av ska följa gällande svenska kollektivavtal. Den framgångsrika svenska modellen har utvecklats med såväl avtal som lagar . Hela vårt svenska välfärdssystem bygger på ett fritt och starkt näringsliv, arbetsmarknadsanpassning via branschvisa kollektivavtal och att medborgarna arbetar och betalar skatt. Lagar och avtal ska följas av alla. Den svenska modellen är väl värd att skyddas och problem med såväl lagtrots som olydnad måste beivras. Många människor flyttar för till arbete i andra länder med olika välfärdssystem. Handeln med både varor och tjänster mellan länder ökar. Fler och fler affärer sker via Internet, vilket medför svårigheter för våra svenska myndigheter att kontrollera att det som säljs följer träffade överenskommelser genom lag, avtal och svensk praxis. Denna del av globaliseringen ställer krav på att regelverket stärks för att möta samhällets behov av rättvisa och trygghet samt för att ge våra myndigheter redskap så att de verkligen kan utöva en effektiv kontroll inom sina respektive områden. Det är minst lika viktigt att se till att den kontroll som fackföreningsrörelsen utövar förstärks och anpassas för att förbättra den verklighet som redan råder. Alla som arbetar i ska ha rätt till lika villkor för lika arbete oavsett om arbetstagaren bor i vårt land permanent eller tillfälligt. Ingen arbetsgivare, oavsett vilket land denne kommer ifrån, ska tillåtas dumpa löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar ytterst om våra möjligheter att finansiera den generella välfärden . ska självklart ha en stor öppenhet mot att företag från andra länder ges möjlighet att utföra tjänster och entreprenader i , men det ska vara lika självklart att det ska ske på samma villkor som gäller för svenska företag så att konkurrensen inte snedvrids. Det måste kunna ställas krav på justa villkor vid all offentlig upphandling och på att med kraft och på alla plan motverka den ekonomiska brottsligheten. Offentlig verksamhet måste vara ett gott föredöme för alla andra i samhället. Om offentlig sektor tillämpar strikta regler leder det till att fuskarnas marknad minskas. Vi är övertygade om att om den offentliga sektorn fokuserar på detta förhållningssätt leder det till att den privata sektorn tvingas följa efter om den vill upprätthålla allmänhetens förtroende. Det är hög tid att ratificerar konvention 94 som slår fast att offentliga myndigheters upphandling ska innehålla klausuler som garanterar arbete i den bransch och i det område där arbete utförs. En ratificering av konvention 94 kan, liksom krav på kollektivavtal vid upphandling, förbättra möjligheterna att motverka bland annat social dumpning.
mot · GY02Fi209 · 2010-10-22 00:00:00 — Miljöhänsyn vid kommunala upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. Enligt lagen om offentlig upphandling (prop. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster) kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Det innebär att t ex våra kommuner har fått ett kraftfullt styrmedel i handen för att driva på en långsiktigt hållbar utveckling och en teknikutveckling som kan gynna både den kommunala sektorn och det privata näringslivet. Tyvärr är lagen formulerad försiktigt och det framgår att man kan ställa dessa krav, vilket är bra, men inte att man ska. I slutbetänkande från (Nya upphandlingsregler 2, SOU 2006:28) konstaterar utredningen att EG-rätten inte uppställer några hinder mot att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten ställer miljökrav eller sociala krav. kom 2009 med en rapport om miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Det som diskuteras i rapporten är bland annat när miljöhänsyn i offentlig upphandling kan och bör användas som ett miljöpolitiskt styrinstrument utifrån konkurrensaspekter. Rapporten har dock inte fört sakfrågan framåt. bör vara ett föregångsland och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Regelverket bör vara tydligt och inte lämna något tvivel om att en upphandlande myndighet som t ex en kommun ska ha med miljöhänsyn som krav vid en upphandling. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. På detta sätt är offentliga myndigheter, som t ex kommunerna, med om att driva på en teknisk utveckling och skapa konkurrenskraft.
mot · GY02Fi211 · 2010-10-25 00:00:00 — Redovisning av skattemedel till privat verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att uppdra åt att utvärdera överföringen av skattemedel i form av vinster i icke-offentliga företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringens årliga skrivelse om utvecklingen i den kommunala sektorn fortlöpande bör redogöra för överföringen av skattemedel i form av vinster i icke-offentliga företag. Den moderatledda regeringen är pådrivande när det gäller privatiseringar även av offentlig omsorg och utbildning. Men regeringen undviker konsekvent att redovisa hur mycket av skattebetalarnas pengar som överförs i form av vinster i olika former till privata ägare. De olika formerna kan vara aktieutdelning såväl som extra hög lön åt arbetande ägare. Det är pengar som i första hand borde användas till att utveckla och säkra kvaliteten i vår gemensamma välfärd. Det torde inte vara svårt att få uppgifter om offentlig verksamhet som överförts till icke-offentliga ägare: privata, kooperativa eller andra. Både på statlig och på nivå går det också att få fram vilka pengar som överförs till dessa nya driftsformer. torde i samband med en studie av fenomenet också kunna göra en modell för hur stor del av de nya driftsformernas vinster som härrör ur de överförda skattemedlen och som inte skulle ha uppstått vid fortsatt offentlig drift. Inte minst personaltätheten är här viktig. Regeringen måste redovisa hur mycket av våra skattemedel som felanvänds på detta sätt, medel som gått förlorade för investeringar och verksamhet. Vi behöver siffrorna på bordet såväl som prognoser för framtiden. Det handlar såväl om ansvar för helheten i samhällsekonomin som om transparens för medborgarna om hur statens och kommunernas skattemedel används.