ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N271 · 2010-10-25 00:00:00 — Förstärkning av IFS och NRC tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IFS och NRC. Nyföretagandet och stödet till nystartade företag är en viktig del i den nationella näringspolitiken. De traditionella insatser som genomförs för att stödja nyföretagandet är viktiga, men utvärderingar har visat att de inte alltid har bästa möjlighet att ta tillvara alla gruppers förutsättningar till företagande. Såväl kvinnor som personer med invandrarbakgrund är underrepresenterade bland företagarna, och det är uppenbart att det behövs särskilda insatser för att såväl rådgivning som tillgång till riskkapital ska kunna ges på lika grunder till personer som bär på en företagsidé. i har arbetat framgångsrikt med att öka företagandet bland invandrargrupper, samt generellt gjort insatser för att förbättra förutsättningar för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. I samarbete med har IFS rådgivning kunnat utveckla sin verksamhet i hela landet och bidra till att stärka förutsättningar att få fler engagerade i att utveckla och starta nya företag. För att uppmärksamma och stödja framgångsrika invandrarföretagare har IFS instiftat priset som delas ut. En nog så viktig insats för att inspirera fler till att våga ta steget till eget företagande. NRC Nationellt Resurscentrum för kvinnor, som heter Winnet, har under över framgångsrikt stöttat kvinnors företagande. Inte minst har organisationen uppmärksammat den diskriminering som kvinnligt företagande möter i form av sämre förutsättningar till rådgivning, riskkapital och support. Genom nätverk i hela landet har organisationen bidragit till att stärka kvinnors företagande och verka för att allas erfarenhet och kompetens tas tillvara. Både IFS och NRC (Winnet) är exempel på organisationer där nätverk av starkt engagerade eldsjälar kunnat bidra till att öka företagandet i . Dessvärre har finansieringen av verksamheterna varit allt annan än stabil. Projektmedel, tillfälliga satsningar och oklara besked från statsmakterna om kommande budgetmedel har skapat en situation där organisationerna ibland tvingas ägna en hel del tid åt att säkra framtida finansiering istället för att fokusera på huvuduppdraget. Det råder ingen tvekan om att insatserna som görs varit både framgångsrika och viktiga för något som inte minst ett flertal utvärderingar tydligt påvisar. Det är därför angeläget att mer långsiktigt säkra finansieringen av organisationernas verksamhet. En översyn bör genomföras i syfte att säkra långsiktiga och stabila anslag för verksamheten. Låt inte kortsiktig budgetsnålhet leda till att gedigen kompetens om nyföretagandets villkor går förlorad!
mot · GY02N272 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energislöseri genom standbyfunktion. Många elektriska apparater har en standbyfunktion, vilket innebär att tv:n, datorn, cd-spelaren och andra apparater drar ström även när de inte är fullt aktiverade. Förutom risken för kortslutning och brand innebär detta att energiförbrukningen pågår till ingen nytta. Allt som allt innebär det att vår förbrukning av el ökar. En tv drar i standbyläge cirka 5 W, en dator cirka 30W och en kopieringsmaskin cirka 55 W. Enskilt är det ingen stor förbrukning men sammantaget blir det stora energimängder som går till spillo. Det finns ett beslut från EU att strömförbrukningen vid standbylägen ska begränsas. Det innebär att det på standbyfunktionen kan handla om att apparater utan bildskärm får ha en standbyeffekt på max och apparater med bildskärm max . är det sagt att förbrukningen ska vara ungefär hälften av vad den är . EU:s kommissionär för energifrågor, , har beräknat att apparater i standbyläge inom EU förbrukar lika mycket energi som hela . Beslutet om begränsning av strömförbrukning vid standbyläge är lovvärt men räcker inte. I stället borde det vara förbjudet att saluföra nya elektriska apparater med hög energiförbrukning i standbyläge.
mot · GY02N273 · 2010-10-25 00:00:00 — Återgivning av konstverk i digital form tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av frågan om återgivning i digital form av konstverk i anslutning till texten i en kritisk framställning. Enligt 23 § första stycket 2 i upphovsrättslagen får offentliggjorda konstverk återges i anslutning till texten i en kritisk framställning, förutsatt att det sker i överensstämmelse med god sed och i den omfattning som motiveras av ändamålet. Det är en rimlig avvägning mellan upphovsrättsintresset och informationsintresset. För att kunna diskutera och kritisera olika samhälleliga företeelser på ett begripligt sätt måste det vara möjligt att återge relevanta delar av det som diskussionen eller kritiken handlar om, t ex ett konstverk, vilket i upphovsrättslig mening även omfattar fotografiska verk och bilder. Bestämmelsen är emellertid försedd med en viktig begränsning återgivandet får inte ske i digital form. Denna begränsning tillkom i samband med att EU:s s k Infosocdirektiv där en motsvarande begränsning uppställs genomfördes i svensk rätt. Detta är både ologiskt och opraktiskt. Mycket av samhällsdebatten och samhällskritiken förekommer i medier där innehåll publiceras i såväl tryckta som digitala kanaler, och de motiv som bär upp möjligheten att i dessa sammanhang återge konstverk i analog form har naturligtvis samma giltighet när det sker i digital form. Det är mot bakgrund av detta rimligt att uppdrar till regeringen att inleda en översyn av möjligheterna att utvidga bestämmelsen om rätten att återge offentliggjorda konstverk, så att den omfattar även återgivanden i digital form, samt att, om så erfordras, inom EU verka för de eventuella förändringar av Infosocdirektivet som kan behövas.
mot · GY02N274 · 2010-10-26 00:00:00 — Tak för statistikuppgifter från företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tak för antalet statistikuppgifter företagen måste lämna in. Det krävs att företag lämnar in uppgifter till grund för olika myndigheters statistik, exempelvis kräver med jämna mellanrum in statistik om arbetstagares närvaro på arbetsplatsen. Statistiken är ett bra hjälpmedel att bättre förstå samhällsutvecklingen i , men måste insamlandet av statistik vägas mot den arbetstid företagaren måste lägga ner för att få fram uppgifterna. måste myndigheterna inför varje ny undersökning eller förändring i befintlig undersökning samråda med den organisation som företräder näringsidkarna, dvs. Samrådet omfattar vilka uppgifter som ingår i undersökningen, tidpunkt för genomförandet, urvalets storlek och kostnader för uppgiftslämnarna. Myndigheterna måste innan de beslutar nya eller ändrade föreskrifter utreda föreskrifternas kostnadsmässiga och andra konsekvenser. Detta är utmärkt, men det vore än bättre att se över det totala inlämnandet av statistik. Regeringen har under den föregående mandatperioden gjort ett stort och omfattande arbete med att minska regelbördan för företagen samt för att skapa regler och processer som är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Företagens administrativa kostnader har sammantaget minskat netto, vilket motsvarar i minskade kostnader för företagen. Regeringens arbete med regelminskningen och regelförenklingen välkomnas. Detta arbete bör nu fortsätta för att ytterligare förenkla företagens arbete och minska deras utgifter genom att införa ett tak för antalet statistikuppgifter. För att ta ett exempel har infört ett tak för antalet statistikuppgifter som företagen måste lämna in till landets myndigheter. Det innebär att när ytterligare statistik ska krävas in måste något annat krav strykas. Konsekvensen är en situation där staten inte oavsiktligt belastar företagen med mer inrapportering än nödvändigt som byråkratin kan hållas på rimliga nivåer. De svar som utskottet angav förra gången motionen väcktes hänvisade till att regeringen hade avlämnat en skrivelse om regelförenklingsarbetet som skulle behandlas under . I denna framkom inte något om att införa ett tak för antalet statistikuppgifter som företag måste lämna in. Regeringen bör därför ta del av de australiska erfarenheterna och överväga att införa ett eget motsvarande tak.
mot · GY02N275 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöhänsyn i minerallagen. I minerallagen regleras intressen som bedöms vara av värde för samhället i stort, och som sådan är lagen mycket stark. Minerallagen omfattar förutom en lång rad mineralslag även andra naturresurser som olja och gasformiga kolväten, däribland naturgas. Äganderätten till mark och hur äganderätten förhåller sig till behovet från näringar inom minerallagen begränsar den enskildes möjlighet att råda över den egna marken. Detta gör att två olika intressen kan komma att ställas mot varandra. För den som i vill undersöka eller bryta en mineralfyndighet gäller att tillstånd beviljas enligt minerallagen, oavsett vem som äger marken. Det är då Bergsstaten som myndighet har till uppgift att besluta om ett sådant tillstånd. I regleras skydd för miljön och det krävs i flera fall tillstånd från eller miljödomstolen. För att undvika att provborrningar genomförs där sedan miljötillstånd för uttag och brytning nekas är det bättre av såväl kostnadsskäl som miljöskäl att miljötillstånd prövas redan vid ansökan om provborrning.
mot · GY02N276 · 2010-10-14 00:00:00 — beslutar att ge regeringen mandat att sälja hela statens innehav i . har tidigare gett sitt godkännande att minska statens ägande i . Det finns ingen anledning till att inte ger sitt godkännande till att sälja hela statens innehav i . Regeringen bör således se över möjligheten att sälja statens hela innehav i . Finn (M)
mot · GY02N281 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en offensiv statlig företagspolitik. begär att regeringen återkommer med förslag om att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i Nordea i enlighet med vad som anförs i motionen. De statliga företagen representerar mycket stora värden och måste hanteras med stor omsorg. Värdeskapande är det övergripande målet och varje enskilt företag ska ges de bästa förutsättningarna för utveckling. Men vi anser också att de statliga företagen behöver ta ett större ansvar för att bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Vi vill därför se en tydligare styrning av de statliga företagen och en bredare definition av företagens målsättningar. Det är tydligt att staten i sin roll som en mycket betydande ägare också har ett omfattande ansvar inte bara för de enskilda företagen utan också för samhällsutvecklingen i stort. Företagens utveckling kan inte på lång sikt isoleras från denna. Den borgerliga regeringen har avhänt den svenska staten och de svenska medborgarna alltmer makt. Genom att sälja statens andel av den svenska börsen, OMX, till börsen i har inflytandet på det finansiella området minskat. Regeringen har även sålt det statliga fastighetsbolaget som kunde ha varit en stöttepelare på bostadsmarknaden. Beslut finns också om att göra sig av med , ännu en finansiell stöttepelare, och sälja ut det sista av innehavet i största . Mot denna utförsäljning vill sätta en offensiv statlig företagspolitik där vi försöker se framåt på utvecklingen i världsekonomin och i det svenska samhället i vilket staten naturligt har en roll att spela, dels när det gäller att förädla det statliga företagande som existerar och dels att utveckla det på sådana områden som vi ser som nödvändiga. Detta bör ges regeringen till känna. Med tanke på den kris som det finansiella betalningssystemet genomgår och den bristande konkurrensen på banksidan menar att frågan om ett nytt bankkoncept bör vara högaktuellt. Istället för att göra som regeringen och avisera en utförsäljning av sitt avgörande inflytande över Nordea anser att man ska vända trenden. Nordea är den bank som kanske står starkast av alla nordiska storbanker under den nuvarande krisen. Den är välskött och har en bra intjäningsförmåga. För att möta den allt hårdare konkurrensen på finansmarknaden och den finansiella kris som vi upplever, är det av vikt att fortsättningsvis har en bank med ett stort statligt inflytande. anser mot den bakgrunden att bör besluta om att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i Nordea.
mot · GY02N282 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för åretruntlevande skärgårdskommuner. I takt med att bostädernas attraktionskraft har ökat i skärgårdskommuner har priserna på bostäder blivit så höga att människor med vanliga inkomster inte har råd att bosätta sig i dessa hus. Husen köps nu till stor del av människor som har permanent boende på annan ort och används oftast som sommarbostad. Den bevarade sommaridyllen liknar allt mer ett dockskåp. som går säljs allt fler hus och åretruntbefolkningen minskar i samma takt i skärgårdskommunerna. Attraktiva boendemiljöer som vatten- och kustnära bostäder har ökat enormt i popularitet. Utvecklingen leder till ökade problem för åretruntbefolkningen genom att underlaget för samhällsservice i många av dessa kommundelar minskar eller saknas helt. Service i form av affär, kollektivtrafik, skola, äldreboende med mera är viktiga funktioner för att människor ska kunna bo kvar året runt. En annan effekt är att i takt med att samhällsservicen minskas eller tas bort helt försvinner även arbetstillfällen. Sammantaget gör detta att allt fler områden i våra kustkommuner sakta somnar in. Fler och fler hus gapar tomma med kolsvarta fönster under större delen av året. Om man verkligen vill ha en levande landsbygd och en levande skärgård och det ska vara mer än bara ord på papper måste man visa det konkret genom att vidta en rad åtgärder. Det behövs också en samlad skärgårdspolitik som visar vilka mål regeringen har.
mot · GY02N283 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hindra konkurrensbegränsande statsstöd och skadliga företagssubventioner. Allmänna subventioner till företag har skadliga effekter. Därför har och Europeiska unionen bestämmelser som syftar till att hindra sådana subventioner. EG-rättens regler mot statsstöd, som har verkan i hela unionen, utgör den viktigaste delen i dessa bestämmelser. Tack vare förbudet mot statsstöd kan en sund konkurrens upprätthållas, vilket leder till välfärdsvinster för hela samhället. Reglerna motverkar också ett ineffektivt nyttjande av allmänna medel. bör på alla sätt motverka företagssubventioner och verka för att statsstödsreglerna i EG-rätten följs samt att respekten för statsstödsreglerna upprätthålls. Som en del i detta är det viktigt att tillämpar dessa regler som vi kräver av andra medlemsländer att följa reglerna och de domslut som fattas utifrån dessa regler. bör dessutom med kraft verka på ett globalt plan för att hindra statsstöd. Det är en viktig del i arbetet att skapa en öppnare värld med en fungerande handel och en sund och rättvis konkurrens. Genom att med full kraft upprätthålla en nolltolerans mot konkurrensbegränsande statsstöd i stärker vi våra möjligheter att verka för att sådana statsstöd minimeras i andra länder.
mot · GY02N284 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en differentierad avbrottsersättning. Regeringen har genomfört ett omfattande utrednings- och förslagsarbete inom området elnät. Tack vare detta träder exempelvis nya regler i kraft om nättaxor och reformer är på väg att genomföras i syfte att förbättra elnätslagstiftningen så att förnybar elproduktion underlättas. Politikutvecklingen när det gäller elnätsfrågor fortsätter, vilket är välkommet. Det finns dock fortfarande en brist i ellagen (1997:857) som inte har uppmärksammats tillräckligt, vilken berör skadestånd och ersättningar vid förluster som uppstått i samband med elavbrott. Rätten till avbrottsersättning tillfaller de kunder som enligt ellagen är att betrakta som elanvändare och är direkt anslutna till ett elnät. En kund har rätt till avbrottsersättning om elöverföringen avbrutits helt om minst . Ersättningsbeloppets storlek står i direkt proportion till avbrottsperiodens längd. I grunden gäller vid avbrott att regeln om rätt till ersättning inte kräver någon särskild felanmälan från kunderna. krävs det dock en felanmälan för att elbolaget ska få kännedom om avbrottet. Om exempelvis en elanvändare i ett ensligt fritidshus först efter avbrottet underrättar nätföretaget om ett elavbrott och nätföretaget godtar elanvändarens anspråk på ersättning ska denna betalas ut utan oskäligt dröjsmål. Hur avbrottsersättningen ska beräknas i dessa fall framgår dock inte av lagtexten. Lagstiftningen kan medföra en rad problematiska scenarion och snedvridna gynnanden. kan den enligt lag reglerade ersättningen vara långt högre och helt sakna proportion mot den skada den drabbade elkonsumenten upplevt. I många områden i finns otaliga fritidshus som har en låg årlig elförbrukning och där till och med huvudströmbrytarna är avslagna . Det är även vanligt med elanslutna dansbanor och andra säsongsbetonade anläggningar, vilka bara är i drift . Att även dessa omfattas av ersättningarna och likställs med primära boenden skapar en märklig situation där innehavarna får betalt för den tid elen var avstängd, även om de ej hade behov av att nyttja den. Vi anser att detta är fel. Det är inte rimligt att hela kundkollektivet ska betala avbrottsersättning till dessa när elavbrottet inte påverkar konsumenten i negativ bemärkelse. Denna överkompensation är givetvis ett ännu större problem för mindre nätföretag med stora andelar landsbygdskunder. Dessa bolag kan drabbas av avsevärda ersättningsutbetalningar i relation till bolagens intäkter. De nuvarande bestämmelserna utgör ett hot mot många mindre elbolag och konkurrensen mellan elbolag på elmarknaden. Ett långsiktigt missgynnande av mindre bolag med många landsbygdskunder kan innebära att antalet sådana bolag minskar. Kort sagt återstår fortfarande brister i den rådande lagstiftningen, trots det ambitiösa reformarbetet . Lagstiftningen är dels orättvis då den beviljar ersättningar till kunder som ej påverkats av elavbrotten, dels missgynnande gentemot vissa mindre elnätsaktörer. Vi anser att lagstiftningen bör omarbetas så att inte effekter uppstår som slår orättvist och drabbar andra abonnenter hårt.
mot · GY02N286 · 2010-10-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en definition av sociala företag. Alliansen har som mål att integrera människor som står utanför arbetsmarknaden och att söka olika lösningar som passar olika individer. Ett inkluderande förhållningssätt till människor som står utanför arbetsmarknaden innebär också tillväxt både för ekonomin och för de berörda människorna. är företag som driver näringsverksamhet. Företaget sköts i huvudsak av personer som av olika skäl har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Tanken med arbetet i sociala företag är att det ska organiseras så att var och en kan arbeta av sin egen förmåga. Översatt i vanlig arbetstid kan det innebära både 40 timmars arbetsvecka och 10. finns cirka 200 sociala företag i som sysselsätter ungefär 5000 personer och som är verksamma inom olika områden som hushållsnära tjänster, konferensservice, hantverk och byggverksamhet. Företagen varierar i storlek. Alliansen har fattat flera beslut i syfte att öka kunskapen om de sociala företagens betydelse och potential när det gäller rehabilitering och sysselsättning. Arbetsförmedling och försäkringskassa har ett uppdrag om en tvåårig försöksverksamhet med upphandling av alternativa insatser för långtidssjukskrivna, där sociala företag särskilt lyfts fram. En handlingsplan för sociala företag är också aktuell. Det finns således redan ett starkt intresse från regeringen att utveckla och stödja sociala företag. I saknas en lagstiftning eller reglering för sociala företag, något som finns i flera andra länder i exempelvis eller . Det behövs en tydlig definition om vad som bör, kan och ska ingå i begreppet sociala företag. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02N287 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av transportbidragen. Transportbidragen finns till för att ge viss kompensation för de kostnadsnackdelar som företagare i de fyra nordligaste länen har och för att stimulera till höjd förädlingsgrad i regionen. Systemet sattes i funktion och har gradvis förändrats. är ansvarig myndighet. Ett nytt system för transportstöd implementerades 2007. Den uttalade målsättningen var att göra stödsystemet mer rättvist och långsiktigt hållbart. Avsikten med förändringen var att företag med längre avstånd till marknaden skulle få mer stöd och att en tydligare fördelning infördes. Mycket av den nya uppdelningen får anses vara riktig, men fortfarande existerar diskrepanser i systemet. Påtagliga skillnader som inte kan anses vara proportionerliga till det faktiska geografiska avståndet förekommer i . Exempel går att finna i . Transportstödets nivå för ett företag lokaliserat i , i Krokums kommun, jämfört med en konkurrent i , kan inte skilja sig på ett sådant sätt att systemets fördelningsutformning kan ifrågasättas. Transportstödet är ett av de viktigaste regionalpolitiska instrumenten för att utveckla och behålla företag i hela . Men för att ge systemet optimala förutsättningar att värna det norrländska näringslivet krävs det att transportstödets gränsdragningar kontinuerligt ses över och utvärderas.
mot · GY02N288 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett stärkt skydd mot patentöverträdelser. I satsas det stora summor pengar på forskning och utveckling. Förhoppningen är att investeringarna ska leda till ett patent som kan kommersialiseras. Inte minst inom den medicinska forskningen är patent synnerligen viktigt då både den initiala investeringen såväl som den potentiella utdelningen är enorm. För att säkerställa att dessa investeringar fortsätter är det av största vikt att det finns ett högt förtroende för patentsystemet och det skydd ett godkänt patent medför. Patentintrång på svenska patent sker dock allt för ofta. Anmärkningsvärt är att det inte bara är länder på avancemang i välståndsligan som har problem att säkerställa adekvat skydd, även länder som verkar här ha svårigheter. När fler än 600 europeiska patent granskades på uppdrag av EU uppdagades det omfattande kränkningar av rättigheterna i för patent med kommersiellt värde. Inte sällan kan det handla om en krass riskanalys som stora företag gjort, sannolikheten att bli ersättningsskyldig till mindre bolag eller innovatörer är så låg att det kan vara lönsamt att göra smärre överträdelser även om man riskerar en patenttvist. För del kan ett försvagat patentsystem ytterst leda till att arbetstillfällen och företag försvinner eller flyttar utomlands. En överhängande risk är även att företag uteblir med satsningar på FoU samt att mindre företag aldrig klarar att expandera. Svenska företag som och skulle aldrig ha nått sin nuvarande omfattning utan ett starkt skydd. Det är även allt för sällan som innovatören som gör den ursprungliga upptäckten är samma person som entreprenören som har förmågan att omsätta den till en produkt. Av dessa anledningar anser jag att regeringen behöver se över det nuvarande patentsystemet i sin helhet. Frågor som behöver besvaras är följande: Hur motverkar vi patentintrång? Behövs det uppdateringar av nuvarande patentkriterier? Hur underlättar vi etableringen av fler svenska patent? Hur kan såddkapital bäst komma till nytta för att stödja svenska innovationer? framtid är beroende av växande och innovativa företag. Intrång, överträdelser och stöld av patent måste motverkas med alla möjliga medel som står regeringen till buds. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.