mot · GY02MJ294 · 2010-10-24 00:00:00 — 3Biologisk mångfald livet på jorden i sin helhet4 3.1Konventionen om biologisk mångfald (CBD)5 3.3Access and benefit-sharing (ABS)5 3.4Naturen har ett värde men inte på börsen!6 4.3Genetiskt modifierade organismer (GMO)9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett hållbart jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om GMO. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kemikalier inom jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergödning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en anpassning av fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöfartens miljöpåverkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskyddets betydelse för den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i skogen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en hållbar rovdjursförvaltning. 1 Yrkande 7 hänvisat till TU. 3Biologisk mångfald livet på jorden i sin helhet Vi är alla beroende av tjänster från naturen. Dessa så kallade ekosystem-tjänster skapas och möjliggörs av den biologiska mångfalden. Utan artrikedom försvinner grunden för vår välfärd. Det är variationen av arter inom ekosystemen som möjliggör dessa tjänster. Ekosystem kan vara mycket små (som en stubbe i skogen) eller mycket stora (som de stora haven). Växter och djur i ekosystemen har utvecklats genom anpassning under årtusendena för att tillsammans bilda en fungerande helhet, en helhet som är nödvändig för att producera de tjänster som krävs för att vi som lever på jorden ska överleva. I (MA) identifierar man fyra olika typer av ekosystemtjänster med avgörande betydelse för människors hälsa och välbefinnande: Försörjningstjänster: varor så som mat, trä, fibrer, vatten m.m. Reglerande tjänster: kontrollerar och reglerar klimat, regn och vatten (t.ex. översvämningar), avfall, spridning av sjukdomar samt pollinering av våra grödor. Kulturella tjänster: rekreation, inspiration, skönhet m.m. som bidrar till vårt välbefinnande. Stödtjänster: grundläggande tjänster i ekosystemen så som fotosyntes, jordmånsbildning och biokemiska kretslopp. Dessa är grunden för alla andra ekosystemtjänster. konsumerar vi människor resurser i en takt som överskrider ekosystemens möjlighet att återhämta sig. Vi konsumerar dem även på ett sätt som omöjliggör vissa arters överlevnad. Då många arter har en nödvändig funktion för ekosystemen som helhet är detta ett stort hot mot systemen i stort. av jordens ekosystem har försämrats avsevärt . I många fall är detta oåterkalleliga processer, vilket innebär att vi inte kan återskapa vad som gått förlorat. Människans aktiviteter belastar jorden i så hög utsträckning att ekosystemens förmåga att försörja framtida generationer kan tas för given. Fler arter dör ut än i jordens historia. Mellan 20 och 30procent av alla landlevande växt- och djurarter riskerar att bli utrotade om temperaturen stiger med 1,5 till . Ekosystemtjänsterna och den biologiska mångfalden är således nära sammanlänkad med klimatförändringarna, men de största hoten mot den biologiska mångfalden är förändrad markanvändning så som intensifiering inom jordbruket där monokulturerna breder ut sig, urbanisering, överexploatering, föroreningar, jakt och invasiva främmande arter. Enligt Millennium Ecosystem Assessment sker utrotningen av arter 1001000 gånger snabbare än vad som vore naturligt. Mer än två tredjedelar av de s.k. ekosystemtjänsterna, såsom pollinering, vattenrening och erosionskontroll, håller på att förstöras eller utnyttjas på ett ohållbart sätt. Rapporten of Ecosystems and Biodiversity (European Communities, 2008) även kallad TEEB anger följande: Korallreven utgör levebröd för uppemot en halv miljard människor, men kommer att utplånas om inte utsläppen av växthusgaser minskas. av korallreven, som har högre biologisk mångfald än tropiska skogar, har skadats allvarligt. Mycket av jordens biologiska mångfald finns i skogar, men har arealen för skog minskat med världen över. I 25länder har skogarna helt försvunnit och 29 länder har förlorat mer än 90procent av sin skog. har omkring hälften av alla våtmarker i världen försvunnit. De två senaste årtiondena har av all mangrove försvunnit. Vissa länder har mist av sin mangrove. Orsaken är framför allt odlingen av jätteräkor som sedan exporteras till västvärlden. 3.1Konventionen om biologisk mångfald (CBD) Konventionen presenterades på om miljö och hållbar utveckling i . Konventionens tre huvudsakliga mål är att bevara den biologiska mångfalden, nyttja de genetiska resurserna på ett hållbart sätt samt rättvist fördela nyttan av de genetiska resurserna. satte man ett mål om att hejda förlusten av biologisk mångfald till COP 10 mötet i . Trots en långsam positiv trend som visar på att ansträngningarna för att hejda förlusten ökar så ökar även den negativa påverkan. Vi har alltså blivit bättre på att både skydda och förstöra den biologiska mångfalden. Det är en obalans mellan de länder som drar nytta av tjänsterna och de länder som tillhandahåller dem. De som drar nytta av ekosystemtjänsterna återfinns oftast i rika delar av världen där konsumtionen och efterfrågan är hög, men de länder som har högst artrikedom och producerar ekosystemtjänster är de fattigaste länderna. Effekten blir att ekosystemen utarmas och de fattiga, som är beroende av fungerande sådana, får ta konsekvenserna. 3.3Access and benefit-sharing (ABS) Ett av konventionen CBD:s tre ben är hur nyttan av de genetiska resurserna ska fördelas rättvist (Access and benefit-sharing, ABS). Frågan initierades och handlar mer om en rättvisefråga än om biologisk mångfald. Anledningen till införandet av ABS-protokollet är viljan att stoppa upphovsintrånget, eller biopiracy (bioprospektering), av läkemedelsföretag, agrokemiföretag och andra intressenter. Företagen har i dessa fall tillägnat sig biologiska resurser och/eller traditionell kunskap för kommersiellt syfte utan att nyttan kommer förädlarna, lokalbefolkningen eller upphovsmännen av kunskapen till del. Frågan handlar även om hur långt tillbaka i tiden regleringen ska gälla samt hur kunskap ska mätas och ersättas. Ytterligare en viktig fråga är den om tekniköverföring från den industrialiserade världen till utvecklingsländerna. 3.4Naturen har ett värde men inte på börsen! Vårt välstånd och vår välfärd är helt beroende av tillflödet av ekosystemtjänster. Men dessa tjänster är utan vare sig marknader eller priser och inkluderas inte i det ekonomiska systemet. I rapporten har man räknat ut ur mycket jordens ekosystemtjänster är värda det vill säga hur mycket det skulle kosta om vi var utan dem. Om ingenting görs kommer enbart förlusten av landbaserade ekosystemtjänster att uppgå till av världens samlade BNP till 2050. kom rapporten fram till följande häpnadsväckande förhållande: för varje satsad krona på bevarande kommer att återfås i form av de tjänster som de bevarade ekosystemen kommer att tillföra både och . Det är därmed en fantastisk investeringsmöjlighet! Det kan låta märkligt och otroligt, men begrunda att korallreven tillhandahåller mat för över 500 miljoner människor och att den svenska skogen producerar värden . Ytterligare ett exempel är bins pollinering. Bin ökar lantbrukarnas skördar i med 190 till . Ett sätt att komma tillrätta med detta enorma problem som hotar allas vår framtid och möjligheten till välfärd och välbefinnande är att börja inkludera kostnaderna för dessa tjänster i räkenskaperna. För att klara detta krävs ett detaljerat ramverk för ekonomisk värdering av ekosystemets tjänster. Till exempel är skogens tjänster (så som t.ex. översvämningsskydd, rekreationsvärde, erosionsskydd och koldioxidupptag) minst så värdefulla som skogens värde i timmer och bränsleråvara. Värdet av ekosystemets tjänster är alltså större än det värde som kan tillskrivas den löpande produktionen av varor och tjänster. Experter menar att vi har nått ett vägskäl där vår välfärd inte längre begränsas av bristen på konventionellt ekonomiskt kapital utan av brist på naturkapital. Vi lever upp vårt naturkapital istället för att leva av räntan. Naturen beter sig inte lika under störning . En gradvis negativ miljöpåverkan leder inte alltid till en gradvis förändring. Ett ekosystem kan buffra och klara av att upprätthålla en balans tills det går över i ett nytt tillstånd och effekterna kan bli oåterkalleliga. Ett exempel är sjöar med klart vatten som till synes inte påverkas av ökade näringshalter tills de når ett tröskelvärde och sjön plötsligt blir övergödd. presenterade forskare från tillsammans med andra ledande forskare på området en slutsats om nio planetära gränsvärden (utsläpp av växthusgaser, uttunning av ozonlagret, förändrad markanvändning, vattenanvändning, förlust av biologisk mångfald, försurning av haven, tillförsel av kväve och fosfor, aerosoler i atmosfären samt spridning av miljögifter) för hur mycket mänsklig aktivitet miljön klarar av. Dessa nio gränsvärden är mycket nära sammanlänkade, dvs. om ett gränsvärde passeras kommer det mycket sannolikt att påverka de andra områdena negativt. Om vi däremot befinner oss inom gränserna kan vi leva vidare med stabila förutsättningar. Överstigande av gränserna riskerar dramatiska tröskeleffekter så som att brinner upp och ersätts av torr savann, att växthusgasen metan i släpps ut i atmosfären och att ännu större delar av havsbottnarna blir syrefria och dör. För att bevara och värna den biologiska mångfalden krävs omfattande insatser inom en mängd olika områden. Det handlar om allt från att skydda värdefull skog och anpassa jordbruket och fisket till att minimera förekomsten av kemikalier. I grunden handlar det om att prioritera långsiktiga investeringar framför kortsiktiga vinster. Den biologiska mångfalden måste integreras inom alla berörda politikområden på ett mycket bredare plan än vad som sker . bör agera aktivt och pådrivande så att internationella konventioner utformas på ett rättvist sätt som lyfter fram de fattigas rätt till såväl ersättning som tillgång till ekosystemtjänster. Jordens resurser måste fördelas inom ramarna för ett rättvist miljöutrymme där den som förbrukar mest är den som ska ställa om mest. Konsumtions- och produktionsmönstrens negativa effekter globalt bör uppmärksammas och våra ekologiska fotavtryck tydliggöras. En handlingsplan för hur dessa ska minskas bör tas fram. Internationella mål för biologisk mångfald bör utformas på ett sätt som stimulerar näringslivet att på ett bättre sätt integrera dessa frågor i sin verksamhet. Den ekonomiska tillväxten måste underställas en utveckling som är ekologiskt hållbar. En jakt på produktionsökningar kan i sig aldrig vara ett självändamål. En tillväxt som sker i kombination med effektiviseringar och begränsade naturresursuttag är ett samhälle att sträva efter. BNP är inget bra verktyg för att mäta välfärd. Det behövs ett nytt begrepp som inkluderar flera olika aspekter av välfärden som t.ex. den biologiska mångfalden och statusen för andra delar av naturkapitalet. Subventioner som är skadliga för miljön bör avvecklas omgående. bör fortsatt stödja processen för den globala panelen för forskning och kunskap om biologisk mångfald (IPBES). Vad som ovan anförs om biologisk mångfald bör som sin mening ge regeringen till känna. I denna motion tas politikområden upp där stora förändringar måste göras för att minska förlusten av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster. Varje stycke är uppdelat i en bakgrund som förklarar områdets problem samt påverkan på den biologiska mångfalden följt av förslag till åtgärder. Jordbruket spelar en stor och viktig roll vad gäller bevarandet av arter och upprätthållandet av ekosystemens balans. Närmare två tredjedelar av rödlistade växter och arter är knutna till odlingslandskapet. Betesmarker, ängar och åkrar bistår med biotoper som är livsnödvändiga för dessa arter. Ett rikt växt- och djurliv är en förutsättning för skapande av de nödvändiga ekosystemtjänsterna så som bland annat kolsänkor, pollinering, biologisk kontroll av skadegörare och landskap för rekreation. I takt med att jordbruket har blivit allt mer specialiserat och effektiviserat har tillgången till dessa områden minskat. Användningen av handelsgödsel har resulterat i att djurhållningen är nödvändig för gödslingen av jordbruksmarker varför djurhållningen har koncentrerats till färre och större jordbrukare och många viktiga betesmarker växer därmed igen. Användning av bekämpningsmedel samt övergången till jordbruk med så kallade monokulturer (odling av allt färre grödor) utarmar den biologiska mångfalden. Ett tydligt exempel är att artrikedomen inom det ekologiska jordbruket är 30procent högre än i det konventionella jordbruket i och med växtföljdsvariation, uteslutande av bekämpningsmedel och en större balans mellan växtodling och djurhållning. Jordbruket spelar således en stor roll i arbetet för att förbättra problemet med utarmningen av biologisk mångfald. är jordbruket en av de största källorna till utsläpp av växthusgaser, övergödning i sjöar, hav och vattendrag, läckage av kemikalier samt utarmande av den biologiska mångfalden. Andra negativa påverkansfaktorer inom jordbruket är det farliga avfallet som genereras inom näringen såsom plast, förpackningar, metallskrot och spillolja. Större hänsyn måste tas till bevarande av den biologiska mångfalden inom jordbruket. En allt för storskalig jordbruksproduktion som tär på artrikedomen skapar inte bara stora förluster av den biologiska mångfalden utan är även på samhällsekonomiskt olönsam i och med förlusten av ekosystemtjänster. Vi vill därför satsa på en ökad biologisk mångfald inom jordbrukslandskapet bland annat genom bevarande av betesmarker. Det ekologiska jordbruket är en viktig komponent för att minska utarmningen av arter. Det baseras på ett kretslopp av lokala och förnyelsebara resurser med återföring av näringen till maten och jorden. Inom det ekologiska jordbruket förekommer varken handelsgödsel eller bekämpningsmedel varför miljöbelastningen minskar. Ekologiskt jordbruk skapar mervärden så som hög artrikedom, småskaliga lantbruk och nya jobb då arbetsinsatserna är högre än i det konventionella jordbruket. Vi vill införa ett mål om att den ekologiska produktionen ska fördubblas till 2015. Vi vill införa ett mål om att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till 2015. Inom EU bör agera för att EU ska tillåta lägre moms på ekologiska livsmedel. Vi vill se en mer miljöanpassad offentlig sektor som nyttjar en större andel lokalproducerade och ekologiska livsmedel samt erbjuder vegetariska alternativ i ökad omfattning. EU:s jordbrukspolitik innebär fortsatta subventioner till aktiviteter som motverkar biologisk mångfald och andra miljömål. Politiken måste ändras i grunden och omvandlas till en politik för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling. Inom ramen för hälsokontrollen av CAP vill vi omvandla jordbruksstödet till en ersättning för miljöåtgärder där bland annat markägarens arbete för att bevara biologisk mångfald ingår liksom även omställning till och merkostnader för certifierad ekologisk produktion. Vad som ovan anges om ett hållbart jordbruk bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Genetiskt modifierade organismer (GMO) Genteknik innebär att arvsanlagen hos en växt har förändrats på konstgjord väg för att på så sätt få förändrade egenskaper. Exempelvis kan en GMO-gröda ha en inbyggd tålighet mot vissa bekämpningsmedel eller en försvarsmekanism från en bakterie som producerar ett giftigt protein för vissa insektsarter så att ingen besprutning av grödan behövs. Förespråkarna för GMO hävdar att tekniken kan öka skördarna och minska användningen av bekämpningsmedel, men kunskapsbristen om riskerna och konsekvenserna med GMO är mycket stora. odlas det GMO-grödor framför allt i , , , och . Marknaden domineras av några enstaka aktörer vilka får en allt starkare kontroll över världens livsmedelsproduktion. Amerikanska står till exempel för av marknaden. Eftersom GMO-grödor är patenterade måste en licens betalas till företagen som säljer dem. Jordbrukare som börjat använda sig av GMO blir därför uppbundna av att betala avgifter för licenserna. GMO-grödor med s.k. terminator-gen innebär att växten blir steril och att jordbrukarna måste köpa nytt utsäde av företagen till varje sådd. Detta kan innebära stora ekonomiska svårigheter för jordbrukare i fattiga länder och reser även frågor om livsmedelssäkerhet. I och med de stora oklarheterna kring GMO:s hälso- och miljörisker är det mycket viktigt att försiktighetsprincipen ska råda i beslut om GMO. Denna princip innebär att försiktighetsmått ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en åtgärd kan skada människors hälsa eller miljön. Verksamhetsutövare kan på så sätt inte ursäkta sig med att det saknas full vetenskaplig bevisning för att skada uppkommer. Försiktighetsprincipen förekommer i den svenska lagen uttryckt i 2 kap. 3 § (1998:808). Det behövs mer grundforskning om effekterna med GMO vad gäller miljö och hälsa, och den bör följas upp och utvärderas i ett långsiktigt perspektiv. är det ofta samma bioteknikföretag som säljer genmodifierade grödor som även står för en betydande del av forskningen. Enligt kan det totala kunskapsläget om ekologiska effekter av GMO betecknas som otillfredsställande i , och jämfört med andra länder (t.ex. , och ) är bristen på svensk forskning påtaglig. Ytterligare ett stort problem är svårigheten att avgränsa GMO och förhindra genspridning. Eftersom GMO-grödor kan sprida sig och blandas in i annan odling vid utsädesproduktionen, vid odlingen, vid transport och lagring eller vid tillverkning av livsmedel är det svårt att spåra och kontrollera. Även de bönder som ofrivilligt får inblandning av GMO blir skadeståndskyldiga till företaget som innehar patenten på grödan. Det är mycket viktigt att man som konsument har möjlighet att veta huruvida varor och produkter innehåller GMO. Enligt EU-lagstiftning ska genetiskt modifierade organismer och produkter märkas och kunna spåras längs med hela livsmedelskedjan, men lagstiftning har dock vissa brister. Mjölk, kött eller ägg som kommer från djur som har ätit genetiskt modifierat foder behöver inte märkas. Den större delen av GMO-grödorna som produceras i världen är djurfoder avsedda för export i-länder varför mjölk, kött och ägg från svenska köttproducenter som köpt in GMO-foder inte behöver märkas upp. Det enda sättet att som konsument veta att animalieprodukter är producerade utan GMO är att köpa ekologiskt. Vi vill stärka den nationella forskningen om GMO:s påverkan på miljö och hälsa. Den borgerliga regeringen bör i en demokratisk process ge möjlighet att ta ställning i grundläggande GMO-frågor. Alla varor på marknaden som innehåller GMO måste få en tydlig märkning. Etablera en ekonomisk fond för att kompensera för de skador som spridning av GMO förorsakar. De regler kring försiktighetsåtgärder för de GMO-grödor som finns i jordbruket och som införts under den borgerliga regeringen är för svaga och behöver skärpas. Vi anser att inget land ska tvingas öppna upp för GMO-grödor som länderna i fråga inte vill ha. Ett regelverk om hur inblandning av GMO i livsmedel ska kunna spåras måste upprättas. Vi menar att det kan krävas nya särskilda regler för ansvar och skadestånd när en GMO-gröda har spridits. Vi anser att skadeståndsansvaret måste ligga på i första hand tillverkaren, i andra hand brukaren av GMO där en obligatorisk ansvarsförsäkran kan krävas. Vad som ovan anges om GMO bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbrukets intensifiering och specialisering, där djurhållningen skiljs från växtodling, har lett till brutna kretslopp med ökad tillförsel och utsläpp av övergödande ämnen. Läckage av övergödande ämnen, främst kväve och fosfor, påverkar sjöar, hav och vattendrag mycket negativt. tillförs marken fosfor från det svenska jordbruket och kväve varav det mesta kommer från handelsgödsel. Övergödningen innebär ett stort hot mot våra sjöar, hav och vattendrag, ett hot som påverkar ekosystemen mycket negativt. I och med att jordbruket är den enskilt största källan till övergödning måste läckaget av närsalter minska. Ett effektivt styrmedel för detta ändamål var skatten på handelsgödsel. Andra åtgärder för att minska läckaget av näringsämnen är satsningar på musselodlingar, kortade avstånd mellan växtodling och djurhållning, kvävesparande åtgärder så som fånggrödor, anläggande av skyddszoner samt vårbearbetning. Ökade incitament för inhemsk odling av djurfoder kan också bidra till minskad övergödning. Inom jordbruket används kemikalier inom det konventionella jordbruket i form av bekämpningsmedel för att minimera skadeangrepp samt att styra tillväxten hos växter. Direkt eller indirekt exponering av dessa kemikalier kan resultera i stora negativa konsekvenser hos såväl människa som miljö. Ofta används en blandning av olika bekämpningsmedel vars sammanlagda cocktaileffekter inte är kända. Jordbruket är, efter industrin, den största konsumenten av bekämpningsmedel och står för av den totala försäljningen i . Enligt SCB slog försäljningen av bekämp-ningsmedel alla rekord då jordbrukarna köpte medel för över 5miljarder hektardoser. Även användningen av svampmedel ökade rekordartat. mer fungicider användes än . Detta trots att 2008 inte var särskilt besvärligt ur svampsynpunkt. Osäkerheten kring många kemikaliers risker är stor, av de drygt 100 000 kemikalier som finns på den europeiska marknaden har testats i någon större utsträckning. I och med denna osäkerhet vet vi ännu inte vilka konsekvenser användningen av kemikalier inom jordbruket kommer att få. Det vi däremot vet är att kemikalier påverkar livsvillkoren på ett sätt som vi inte vet och kan styra varför det utgör ett hot mot den naturliga balansen mellan växt- och djurliv. När den borgerliga regeringen slopade handelsgödselskatten togs även skatten på kadmium bort. Kadmium är en mycket giftig tungmetall som bland annat kan orsaka hormonrubbningar, cancer, njurskador och benskörhet. Nya forskningsresultat har visat att kadmium är farligare än man trott, vilket resulterat i att det europeiska livsmedelsverket EFSA har sänkt de rekommenderade gränsvärdena med två tredjedelar. Kadmium finns i olika höga halter i handelsgödsel och tillförs således jorden vid gödsling. Gröda som odlas i jord med kadmium tar upp tungmetallen via rotsystemet varför människor får i sig kadmium främst genom maten. Skatten på kadmium resulterade i högre priser på gödsel med höga kadmiumhalter och därmed mindre spridning av denna typ av gödsel. I och med att denna skatt nu är borta finns en risk att mängden kadmium i svenska livsmedel kommer att öka. Vi vill utreda en differentiering av bekämpningsmedelsskatten utifrån bekämpningsmedlens farlighet för miljö och hälsa. bör inom EU vara pådrivande för ökade kontroller, utfasning av ämnen och för sänkta gränsvärden för hur mycket bekämpningsmedel som får användas inom jordbruket. Inom ramen för EU:s bekämpnings-medelsförordning bör ha som inriktning att inte godkänna nya bekämpningsmedel med hormonstörande ämnen, samt att där så är lämp-ligt ompröva redan godkända produkter. Vad som ovan anges om kemikalier inom jordbruket bör som sin mening ge regeringen till känna. Konsumtionen av animaliskt livsmedel ökar explosionsartat i världen. Enligt en forskningsrapport från (och bioteknik) har köttkonsumtionen i ökat med 50procent . Främst äter vi mycket mer importerat kött och utvecklingen gör att växthusgasutsläppen och förlusten av biologisk mångfald ökar. Köttindustrin står för av världens alla utsläpp av växthusgaser. Det är lika mycket som alla transporter runt om i världen.