ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fi234 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momskompensation. Friskolor har inte rätt att dra av sina momskostnader så som kommunala motsvarigheter kan. Likadant gäller för privat driven vård och omsorg. För att kompensera för detta kan kommunerna ansöka om extra statsbidrag för att momskompensera de privata verksamheterna. gäller en generell momskompensation på (samma nivå har gällt ) som betalas ut oavsett de faktiska momskostnaderna. I en del fall anser kommunerna att den generella nivån är för hög och betalar därför ut en lägre momskompensation, men resterande medel behålls inom kommunen. Detta system är inte rättvist då det finns de som får för mycket i kompensation medan andra får för lite. Likaså är det inte rättvist att vissa kommuner behåller en del av momskompensationen själv och använder till andra verksamheter än vad som är tänkt. Utbetalning av momskompensation innebär också ett administrativt moment för kommunerna som istället borde kunnas genomföras direkt via staten. måste andra privata företag redovisa sin moms till skattemyndigheten . Samma modell borde även fungera när det gäller momskompensation till friskolor och till privat driven vård och omsorg. Vi anser att regeringen bör se över momskompensationen till friskolor och privat driven vård och omsorg och att det blir faktiska momskostnader som kompenseras. Vidare anser vi att staten bör ta över hela ansvaret för administration och utbetalning av momskompensationen.
mot · GY02Fi235 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av skatteutjämningssystemet. Skatteutjämningssystemet finns för att utjämna skillnader i skattekraft och strukturella kostnader för kommunerna. Ett liknande utjämningssystem finns för landstingen. Det kommunala skatteutjämningssystemet omfattar ca varav staten står för . Resterande ca 3 miljarder betalas av 13 kommuner varav flera är kommuner från . Att det finns ett behov av utjämning mellan kommuner och även landsting för att garantera de offentliga välfärdstjänsterna är alla överens om . Men det är helt orimligt med ett system som på ett så tydligt sätt motverkar tillväxt och utveckling. En kommun som arbetar för att öka sin ekonomiska tillväxt tjänar inget på en sådan utveckling då kommunen i så fall måste lämna i från sig mer i utjämningsskatt än vad man får in i skatteintäkter. Än mer orimligt blir det när vår tredje största stad, , genom utjämningssystemet får ca och på så sätt har kunnat lägga undan mer än . Utjämningssystemet är uppenbart för generöst om en kommun fått bidrag som kunnat sättas undan på banken. När det gäller utjämningen mellan landstingen är det enda som betalar till systemet. Detta som har den högsta landstingsskatten. som tillväxtmotor för hela vårt land drabbas extra hårt av dagens utformning av skatteutjämningssystemet då många av länets medborgare betalar till övriga landet genom kommunerna och . Det pågår nu ytterligare en översyn av skatteutjämningssystemet, men en ny lösning är inte det som behövs utan lösningen är att staten tar det fulla ansvaret för utjämningen för såväl kommuner som landsting. Staten står för av finansieringen och rimligen bör staten stå för för att på så sätt premiera tillväxt och utveckling och inte som ställa kommuner eller landsting mot varandra. Vi vill att skatteutjämningen för såväl kommuner som landsting fullt ut finansieras av staten.
mot · GY02Fi236 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det går att lagstifta om ett förbud mot avgiftsfinansiering av myndighetsutövning. I takt med att kommunerna försöker få resurserna att räcka till allt fler mer eller mindre viktiga ändamål ökar intresset av att avgiftsbelägga allt fler tjänster eller att höja avgifterna för de tjänster som redan är avgiftsbelagda. Skillnaden i avgift mellan olika kommuner kan vara mycket stora. En form av avgifter som är vanligt förekommande är avgifter för olika former av myndighetsutövning i form av tillsyn, exempelvis livsmedelstillsyn, miljökontroller och liknande. När dessa verksamheter i sin helhet avgiftsfinansieras saknas helt incitament för att utveckla effektiviteten och riskerna blir också uppenbara att onödigt många tillsynsbesök görs. För små näringsidkare kan detta bli mycket kostsamt. Ett sätt att angripa detta vore att lagstifta om ett förbud mot avgiftsfinansiering av myndighetsutövning, så att all tillsynsverksamhet måste bekostas skattevägen. blir det mycket mer intressant för kommunerna att effektivisera verksamheten och att inte göra onödiga tillsynsbesök.
mot · GY02Fi237 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör kunna reglera sina resultat mellan åren via en resultatutjämningsfond. Finanskrisen och den nu senaste lågkonjunkturen har aktualiserat kommunernas önskemål om att kunna använda överskott under goda år för att täcka underskott när tiderna blir sämre. Regeringen har glädjande nog också aviserat en översyn av kommunernas balanskrav. Jag föreslår att man i samband med detta arbete prövar möjligheten att låta varje kommun avsätta en del av överskott till en resultatutjämningsfond som fritt kan användas kommande år. Möjligheten till avsättning skulle kunna begränsas till en viss andel av ett visst års överskott. Det skulle påminna om den möjlighet som finns för företag att i deklarationen skjuta upp beskattningen av en del av vinsten till kommande år. Lösningen med en resultatutjämningsfond knuten till varje enskild kommun skulle göra hanteringen enkel och obyråkratisk och öka kommunpolitikernas möjlighet till långsiktig ekonomisk planering och erbjuda en stabil och mindre konjunkturkänslig välfärd till invånarna.
mot · GY02Fi239 · 2010-10-25 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till kommuner och landsting. Lagen har dock flera områden som skulle behöva förbättras. Det är viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat. Något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får vi inte i upphandlingar ta någon hänsyn till var produkterna är producerade, trots att detta är en viktig kvalitetsfråga för våra skattebetalare. Det måste vara möjligt att i upphandling ta hänsyn till vad som är en bra affär för skattebetalarna och kunna värdera den kvalitet som närproducerade varor innebär. I dagens kan en offentlig verksamhet ställa krav på olika kvaliteter hos en produkt inklusive pris. Men vi är förbjudna att ta hänsyn till var en produkt är producerad. En konsekvens av detta blir att vi inte har möjlighet att genomföra den för miljön och skattebetalarna bästa affären utan tvingas att köpa den billigaste produkten. I många kommuner är lantbruket och den förädling som sker av lantbrukets produkter viktiga näringar och arbetsplatser för kommuninnevånarna. En näring som dessutom i stor utsträckning bidrar på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna som lantbruket producerar. riskerar på ett allvarligt sätt att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i våra kommuner. Med hänvisning till ovanstående är det nödvändigt att uppmanar regeringen att se över lagen om offentlig upphandling.
mot · GY02Fi240 · 2010-10-18 00:00:00 — Bättre e-samverkan mellan kommuner, landsting och myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre e-samverkan mellan kommuner, landsting och myndigheter. I längden är det både kostsamt och ineffektivt när kommuner, landsting och myndigheter använder sig av olika IT-system. SKL har påpekat att två av tre kommuner saknar resurser för att utveckla e-tjänster, detta som det bör tas i beaktande att kommunerna står för av medborgarkontakterna. Det är självklart viktigt att värna det kommunala självstyret, men det är orimligt att olika kommuner använder sig av olika IT-system som dessutom kan visa sig inkompatibla i kontakt dem emellan. Det kostar pengar och tid och försvårar förvaltningen, vilket drabbar det offentliga såväl som människor och företag. Effektivitet och användbarhet måste sättas i centrum. Då i princip alla kommuner har liknande uppgifter, borde det finnas smartare lösningar vad gäller sättet att arbeta med att bygga upp kommunernas e-förvaltning. Detta gäller såväl interna system som externa dito, såsom webbsidor. Samverkan mellan kommuner, landsting och myndigheter måste bli bättre, hinder för informationsutbyte och samarbete dem emellan måste rivas, och gemensamma e-tjänster bör utvecklas. Detta arbete ska inte enbart motiveras utifrån ekonomiska motiv, utan handlar främst om att säkerställa e-förvaltningens kvalitet. Det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Det bör göras en översyn om hur en bättre samverkan mellan aktörer i det offentliga kan uppmuntras på e-förvaltningsområdet och vilka incitament staten kan ge för att uppmuntra till mer standardiserade IT-system och e-tjänster.
mot · GY02Fi241 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla den offentliga upphandlingen. Offentlig upphandling är ett viktigt område och regleras därför av lagen om offentlig upphandling, , och har stor betydelse för att säkerställa effektiv konkurrens på marknaden och stävja korruption. Under den förra mandatperiodens sista år infördes nya regler för offentlig upphandling, bl.a. vad gäller direktupphandling och ramavtal, vilket är positivt. Men många små- och medelstora företag uppfattar offentlig upphandling som både krångligt och tidskrävande, vilket gör att de i många fall avstår från att delta i offentlig upphandling. Detta gör i sin tur att svenska företags möjligheter att växa och utveckla nya produkter inte förbättras, och det offentliga går miste om nya lösningar som kan förbättra verksamheten. Mot denna bakgrund är de nya reglerna för offentlig upphandling inte tillfredsställande. Det faktum att över 80 nya paragrafer och flera nya kapitel tillkommit med de nya reglerna torde inte gynna mindre företag som finner offentlig upphandling krånglig. Offentlig upphandling måste bli mer företagsvänligt för alla företag, stora som små. Regelförenklingsarbetet bör även inkludera reglerna för den offentliga upphandlingen. Därför bör det göras en översyn av lagstiftningen om offentlig upphandling så att enklare och färre regler kan tillämpas för att få fler företag att delta i offentlig upphandling. bör även påverka EU i denna riktning.
mot · GY02Fi242 · 2010-10-15 00:00:00 — Internetprotokollet IPv6 i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IPv6 i offentlig sektor. används IPv4 i stor utsträckning, men i detta nuvarande Internetprotokoll håller IP-adresserna på att ta slut. Några länder har redan beslutat om att gå över till nästa generations Internetprotokoll, IPv6, däribland vars myndigheter ska ha infört detta . Genom detta kommer amerikanska myndigheter att enklare kunna använda smarta nät, molntjänster och höghastighetsöverföringar. Det förbättrar avsevärt möjligheten för en effektiv e-administration som kommer både myndigheternas administration och medborgarna till godo. Att inte införa IPv6 kommer att bli kostsamt i längden både ekonomiskt och i termer av effektivitet och störningar. Men enligt E-delegationens undersökning som presenterades har av svenska myndigheter infört IPv6 och har planer på att införa det . En tredjedel av svenska myndigheter har inga som helst planer på att införa IPv6. E-delegationen konstaterar att detta kan bli kostsamt gällande konsultkostnader och störningar. Övergången till IPv6 bör därför ske även vad gäller svenska myndigheter. Ju tidigare desto bättre, kostnaderna riskerar annars att stiga. Det offentliga , med i spetsen, bör visa på gott exempel och gå över till IPv6. Möjligheterna att genomföra detta bör därför ses över.
mot · GY02Fi244 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta betalningsrutiner. När krisen kom så hade de små företagen stora problem med sin likviditet. Detta berodde i många fall på att staten/landstingen/kommunerna och de samhällsägda företagen inte betalade sina fakturor . Detta ledde till stora bekymmer och många företag fick höra av sig till banken och försöka lösa sina löpande fakturor med hjälp av höjda checkkrediter. Alla hade dock inte den möjligheten. Det är oacceptabelt att stat/landsting/kommun använder de små företagen som kassakistor. Samhället måste på alla plan ta sitt ansvar och istället bli ett föredöme vad gäller betalning av fakturor. En skärpning av betalningsrutinerna är nödvändig på alla nivåer i samhället. Då även de större privata företagen ibland agerar nonchalant gentemot mindre företag bör en generell översyn av betalningsreglerna i näringslivet ske.
mot · GY02Fi245 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en miljöanpassad offentlig upphandling. Den offentliga upphandlingen är ett styrmedel som borde utnyttjas bättre. Offentlig upphandling ger till exempel kommunerna bra möjligheter att ställa miljökrav på företagen. Men det är möjligheter som tyvärr ofta förbises. Offentlig upphandling bidrar också till att utveckla näringslivets konkurrenskraft. Med genomarbetade kravspecifikationer och en kraftfull upphandling stimuleras utvecklingen av ny teknik och främjandet av innovationer och nytänkande. Detta gäller särskilt inom energiområdet, infrastrukturen och samhällssäkerheten. Från socialdemokratisk sida vill vi att den offentliga sektorn ska vara en tung drivkraft i arbetet på en hållbar utveckling. En miljöanpassad offentlig upphandling tar hänsyn till miljöeffekter och sociala effekter under hela upphandlingskedjan. Som exempel kan nämnas krav på djurskyddshänsyn vid livsmedelsupphandling i offentlig verksamhet. Under förutsättning att alla leverantörer behandlas lika och ges lika möjligheter att lämna anbud, kan kommunerna numera i sin upphandling kräva närproducerade och ekologiskt odlade varor. Såväl som ansåg tidigare att kommunernas rätt att kräva närproducerat och ekologiskt stod i strid med EU:s konkurrenslagstiftning. å sin sida ansåg att upphandlarna har rätt att kräva att varorna är producerade på ett sätt som passar svensk djurskyddslagstiftning. Enligt rådet är utländska producenter fullt fria att anpassa sin produktion till de specifika krav som upphandlarna ställer. Efter uttalande bytte regeringen och ståndpunkt och är nu mer positivt inställda. Den offentliga upphandlingen kan också användas för att nå stora strategiska och samhällspolitiska mål. Upphandlingen är ett utmärkt verktyg i omställningen till ett oljeoberoende samhälle. Den rödgröna oppositionen vill till exempel med hjälp av ett utvecklat ROT-stöd satsa på renovering och energieffektivisering av flerfamiljshus, inte minst i miljonprogrammen. Här kan en miljöstyrande offentlig upphandling bidra.
mot · GY02Fi246 · 2010-10-20 00:00:00 — Brister i den svenska banklagstiftningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brister i den svenska banklagstiftningen. Den svenska banklagstiftningen behöver förändras då den innehåller brister. Banklagstiftningen ger enskilda banker rätt att ensidigt säga upp krediter, även när den andra parten fullgör sin del av avtalet genom att kontinuerligt betala av på krediten. Att banker kan säga upp avtal när den andra parten missköter sina åtaganden är naturligt, men att det kan göras även i fall där avtalet fullföljs är orimligt. Den drabbade avtalsparten kan inte ställa krav på skadestånd från banken. Detta förfarande drabbade många enskilda företagare negativt bankkris, och alltför många företagare fick se sina livsverk raseras. Tendenser till liknande beteende har enligt uppgift funnits även i samband med den senaste lågkonjunkturen. För att förhindra att detta sker igen behöver banklagen förändras. I finns det en lagstiftning som innebär att bankerna inte kan säga upp gällande krediter om kunderna sköter sina åtaganden. Denna typ av lagstiftning borde även införas i .
mot · GY02Fi248 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla möjligheter att skynda på e-samhället. ställer medborgare och företag allt högre krav på elektronisk kommunikation med kommuner, landsting och regioner. Det handlar om att snabbt, enkelt och med hög säkerhet sköta sina ärenden, få tillgång till information och ha möjlighet till inflytande när man vill, var man vill och hur man vill. Det ställs också allt högre krav på informationsutbyte inom och mellan olika verksamheter. Fler och bättre e-tjänster ska erbjudas för att förenkla vardagen och förbättra verksamheters kvalitet, effektivitet och transparens. Men det spretar i hur långt kommuner och landsting har kommit. Det behövs samverkan för att nå e-samhället. Kommunerna saknar resurser för att kunna delta i utvecklingen mot ett e-samhälle. Enligt Kommuner och Landsting, SKL, är E-delegationens finansieringsförslag intressanta men otillräckliga för att ge kommunerna rätt förutsättningar. I E-delegationens betänkande Så enkelt som möjligt för så många som möjligt föreslås att regeringen ger klartecken till att en myndighet ska kunna låna pengar till gemensamma e-projekt och sedan ta ut avgifter från andra organisationer. Dessutom föreslås att delegationen får tillgång till en pott på för att finansiera gemensamma prioriterade förstudier. Två tredjedelar av kommunerna saknar resurser för att kunna utveckla e-tjänster och endast en handfull kommuner har en fullgod IT-plattform, enligt SKL. Kommunerna står för av medborgarkontakterna, och därför är det avgörande att de ges förutsättningar för att kunna delta i utvecklingen mot ett e-samhälle.
mot · GY02Fi249 · 2010-10-25 00:00:00 — Fri programvara och öppna källkoder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla möjligheterna till öppna källkoder och fri programvara. Det finns demokratiska skäl till varför arbetet med öppna källkoder och fri programvara måste fortsätta. ska vi vara medvetna om den kostnad som företag lagt ned på att forska och utveckla sina program. Det går inte att kräva fri programvara utan skäl, men det finns all anledning att arbeta vidare med öppenhet och insyn. Statliga myndigheter ska naturligtvis ta del av den nya tekniken och följa den förvaltningspolitiska utvecklingen, så att de använder sig av de mest kostnadseffektiva lösningarna. måste veta om kommuner och myndigheter kan återanvända programvara från andra myndigheter utan att genomföra ett offentligt anbudsförfarande. Exempelvis har , och börjat gå över till att använda fri programvara, det vill säga program med öppen källkod, i statliga myndigheter. I har de etablerat ett kompetenscenter som heter Friprog. skulle ha stor nytta av att utveckla ett motsvarande center. Öppna program och öppen standard är viktiga inslag för att effektivisera den offentliga förvaltningen, dels genom en bättre resursanvändning, dels genom att det tas fram fler och bättre anpassade program. ökar förutsättningarna för nya små företag att etablera sig, vilket i sin tur leder till lokal och regional tillväxt. möjligheter inom detta område är stort och behöver utvecklas och skyndas på ytterligare.
mot · GY02Fi250 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Akademiska hus. förvaltas de statliga fastigheter som används av universitet och högskolor i ett aktiebolag, Akademiska hus. förvaltades de av en myndighet, , men på förslag av den förra borgerliga regeringen bolagiserades verksamheten. Lärosätena blev fria att hyra av vilken fastighetsägare de ville och den statliga fastighetsägaren fick tävla om kunderna med nya konkurrenter. blev hyrorna marknadsanpassade. Lärosätena kunde genom att välja att hyra billigare eller genom att hushålla med sina lokaler få pengar över till undervisning och forskning. Akademiska hus är ett framgångsrikt bolag som har hävdat sig väl i sin nya konkurrensutsatta roll. Bolaget är välskött och lönsamt. Fastighetsbeståndet är värt ca . Dagens hyresnivå ger ett driftsöverskott på per kvadratmeter. Många lärosäten upplever att hyresnivån är hög och att fastighetsägaren gör vinster på deras hyror, pengar som istället hade kunnat göra nytta i undervisningen eller forskningen istället för att gå till aktieutdelning till statsbudgeten. Det upplevs också som att staten tar tillbaka genom höga hyror de medel som staten själv anslår till verksamheten och att denna rundgång är svår att motivera. Jag tycker det ligger mycket i dessa synpunkter från universitet och högskolor och deras rektorer. Men en återgång till det gamla systemet skulle inte främja effektivitet och lokalt beslutsfattande. Hyror som avspeglar kostnaderna för lokalerna bör gälla också . Men de vinster som Akademiska hus gör bör stanna kvar i högskolesektorn. De bör återföras till utbildningen och forskningen i de lärosäten som är hyresgäster hos Akademiska hus. Skattebetalarna bör dock få en ersättning motsvarande statens egen upplåningskostnad för det kapital som är nedlagt i fastigheterna. Avkastning därutöver, vilket är den dominerande delen av vinsten, bör återföras till högskolorna. Detta kan ske på olika sätt: kontant genom återbäring på hyran, genom anslag till utbildning och forskning eller på andra sätt. De närmare formerna för hur detta skall ske bör övervägas i samråd med lärosätenas rektorer och med studenternas företrädare. En omläggning enligt mitt förslag skulle kunna tillföra den högre utbildningen betydande resurser utan att driva upp skatterna eller belasta statsbudgetens utgiftstak. Bolagets resultat före skatt uppgick till ca för och utdelningen till . Avkastningen överstiger statens kostnad för det kapital som ligger nedlagt i fastigheterna med . Det avkastningskrav som används vid hyressättningen behöver inte påverkas av detta förslag. Jag tycker inte Akademiska hus skall drivas med maximal vinst som ledstjärna utan som ett allmännyttigt fastighetsbolag där vinsten stannar hos den högre utbildningen och forskningen. Detta ger också nöjdare hyresgäster och större legitimitet för hyresvärden.