ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub380 · 2010-10-25 00:00:00 — Rätten att överklaga betyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett regelverk kring överklagande av betyg skulle kunna se ut. Frågan om rättvisa och objektivt satta betyg har stor betydelse för varje elevs framtid och är därför mycket viktig. I de fall där betygen inte uppfattas som rättvisa är eleven i underläge eftersom satt betyg inte kan överklagas. I den parlamentariska skollagskommitténs betänkande föreslogs att elever ska kunna begära omprövning av betyg i avslutat ämne, ämnesblock eller kurs. Begäran skulle enligt förslaget göras hos rektor, inom , och själva omprövningen skulle skötas av rektor och en lärare från en annan skolenhet. Flera remissinstanser tillstyrkte möjligheten att överklaga ett betygsbeslut men påtalade brister i kommitténs förslag. anser att möjligheten att överklaga ett betygsbeslut är en viktig rättssäkerhetsfråga. Betygssättning är ett myndighetsbeslut och bör därmed kunna överklagas. Ett system där lärare från annan skolenhet granskar beslutsunderlaget tillsammans med rektor är en intressant modell men denna behöver utvecklas. Vi vill därför att en utredning tillsätts som ser över hur ett regelverk kring överklagande av betyg skulle kunna se ut.
mot · GY02Ub381 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka likabehandlingsplanernas roll i den svenska skolan. Enligt diskrimineringslagen (2008:567) ska varje skola upprätta en likabehandlingsplan. Planen ska syfta till att främja barns och elevers lika rättigheter oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Planen ska också bidra till att förebygga och förhindra trakasserier. har utfärdat riktlinjer för hur dessa planer kan se ut och vad de bör innehålla. Vi kristdemokrater ser likabehandlingsplanerna som viktiga redskap för att implementera värdegrundsarbetet i skolan. Det är en värdegrund som slår fast alla människors lika värde och lika rätt att bemötas med respekt. Utan en trygg skolmiljö där värdegrunden står i centrum blir också kunskapsinhämtandet lidande och barnens självförtroende och självkänsla minskar. Trygga barn lär sig helt enkelt mer i skolan. Att barn och ungdomar får vistas i en skolmiljö som så långt som möjligt är befriad från trakasserier, diskriminering och kränkande behandling är därför oerhört viktigt. I en enkätstudie svarar av förskolorna, av grundskolorna, av gymnasieskolorna och av vuxenutbildningarna att de har en likabehandlingsplan. Av enskilda förskolor svarar att de har en likabehandlingsplan. visar Skolinspektionens granskning av 1 700 skolor att tre av fyra skolor som blivit inspekterade antingen helt saknar likabehandlingsplan eller att det finns brister i deras plan. Att ha en likabehandlingsplan är med andra ord inte detsamma som att ha en plan vars innehåll motsvarar lagens krav. Det finns fler förklaringar till dessa brister. En av dessa är bristen på information. Enligt enkätstudier anser de svarande i en av tre förskolor och i en av fem grundskolor att de inte fått tillräcklig information om hur lagen är tänkt att fungera. Dessutom har det ofta saknats tid för genomförande av kartläggning för att få kunskap om den aktuella situationen i verksamheten, tid till analys, reflektion och diskussion och tid till att arbeta fram en likabehandlingsplan. En annan viktig orsak är att personalen inte alltid har haft tillräcklig kompetens i de frågor som diskrimineringslagen handlar om. Jag föreslår därför att regeringen ger och andra berörda myndigheter i uppdrag att gemensamt ta fram tydliga informations- och stödmaterial om diskriminering och kränkande behandling utifrån innehållet i diskrimineringslagen och skollagen, som är anpassade till respektive verksamhetsform. Dessutom bör regeringen uppdra åt att erbjuda kompetensutveckling och fortbildning av lärare inom området likabehandling, diskriminering och kränkande behandling med syfte att öka kunskapen bland personal i förskolor, skolor och vuxenutbildningar.
mot · GY02Ub382 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av behovet av en teckenspråkslärarutbildning. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolundervisning på teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna kommunicera med döva, antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det skall erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Tyvärr saknas det en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. har glädjande nog bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Men frågan är om detta räcker. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Teckenspråket är, som tidigare nämnts, erkänt som dövas första språk och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Trots detta verkar det alltså saknas tillräckliga lärarresurser för att tillgodose de dövas behov. Därför anser jag att en översyn behöver göras av behovet av en teckenspråkslärarutbildning.
mot · GY02Ub383 · 2010-10-25 00:00:00 — Inventering av den fysiska skolmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en inventering av den fysiska miljön i landets alla grund- och gymnasieskolor. Barns och ungas arbetsmiljö måste vara en prioriterad fråga. Barn ska inte behöva befinna sig i arbetsmiljöer som vi vuxna aldrig skulle acceptera. Välvårdade och funktionella lokaler borde vara en självklarhet på landets alla skolor. Dessvärre har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats och lokalerna har på sina håll tillåtits förfalla bortom rimliga gränser. Enligt är astma och allergi den vanligaste kroniska sjukdomen bland barn och ungdomar. Cirka en tredjedel av skolbarnen i beräknas ha eller ha haft någon form av allergiska besvär. Orsakerna till detta är flera, men det ställer nya och högre krav på skolornas lokaler. Många elever vittnar också om dålig ventilation, bullriga lokaler och ofräscha toaletter. Hur läget är är svårt att överblicka eftersom skolan är ett kommunalt ansvar. Barnens arbetsmiljö får dock aldrig avgränsas till att endast ses som en angelägenhet. Barns och ungas arbetsmiljö är en angelägenhet för hela samhället. bör därför få i uppdrag att göra en inventering av den fysiska skolmiljön i landets alla skolor. När denna inventering väl är gjord bör kommunerna kunna söka särskilda statliga medel för att snabbt åtgärda brister i den fysiska miljön. Vi är väl medvetna om att det kommer att ta tid innan samtliga skolor har fått en acceptabel fysisk miljö, men vi måste påbörja arbetet omgående. Varje investering för att förbättra skolornas arbetsmiljö är en investering för våra barn och ungdomar.
mot · GY02Ub384 · 2010-10-25 00:00:00 — Validering av utländska examina och utbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om validering av utländska examina och utländska utbildningar. Det är en allmän uppfattning att är dåligt på att ta tillvara invandrares yrkeskompetens. Alltför ofta får vi höra berättelser om personer med akademiska utbildningar som antingen saknar jobb eller har väldigt lågt kvalificerade arbeten. Detta är ett gigantiskt slöseri med både mänskliga och ekonomiska resurser. måste bli bättre på att tillvarata den kompetens som finns i vårt land i form av människor från andra länder. Det måste bli lättare att få en utländsk examen validerad i , och arbetsförmedlingarna måste bli bättre på att se den kompetens som finns hos personer med examen eller yrkeserfarenhet från andra länder. Ett exempel som tydligt illustrerar problematiken är en person från som var utbildad elektriker men som på en arbetsförmedling fick reda på att hans utbildning inte var värd något i . När han väl fick hjälp av ett företag att söka jobb med hjälp av sin elektrikerutbildning fick han jobb . Det är ett exempel på när myndigheter agerar bromskloss och där engagerade medarbetare i privata företag hittar andra möjligheter. Det är också ett exempel som visar på vikten av validering, att personer som kommer från andra länder får sin kompetens validerad så att de kan få användning för den i . Det är ett slöseri av stora mått både med mänskligt och ekonomiskt kapital att inte se och använda dessa personers kompetens. får valideringsarbetet inte bara begränsas till yrkesexamina. Det är minst lika viktigt att den personen som påbörjat en utbildning i ett annat land och önskar gå vidare med en liknande utbildning här i har möjlighet att göra detta. Den person som exempelvis har påbörjat en tvåårig eftergymnasial utbildning i sitt hemland ska inte behöva börja om på den mest basala nivån eller nödvändigtvis hamna i en svensk gymnasieskola bara för att denna person kanske inte helt och fullt behärskar det svenska språket. Därför menar jag att det behöver tillsättas en utredning angående validering av såväl utländska examina som utländska utbildningar.
mot · GY02Ub385 · 2010-10-21 00:00:00 — Värdet av utlandsstudier för svenska elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska elevers utlandsstudier. Svenska studenters utlandsstudier är värdefulla, både genom att de skapar bryggor mellan människor och kulturer och för att de ger studerande andra erfarenheter och färdigheter. Cirka 27000 svenska studenter studerar eller praktiserar utomlands ; antalet har varit i stort sett under . Studierna eller praktiken kan ske inom ramen för utbytesprogram eller vara något man gör på egen hand. har antalet studenter som studerar vid svenska högskolor och universitet ökat med närmare en tredjedel. Så även om antalet svenska studenter som studerar utomlands är lika stort som tidigare, är den totala andelen mindre. Denna utveckling går på tvärs mot vad som behövs om ska kunna konkurrera i en värld där gränser suddas ut och internationella erfarenheter och kompetens är nödvändiga ingredienser. Det finns rapporter som visar att utlandsstudier bidrar till ökade förutsättningar på arbetsmarknaden för dem som studerat utomlands. Exempelvis uppger arbetsgivarna i en rapport från och Internationella Programkontoret att de tror att studenterna utvecklar kommunikativ förmåga, social kompetens och initiativförmåga under en utlandsvistelse, egenskaper som är önskvärda och som efterfrågas. Såväl regeringen som lärosätena har gjort stora insatser för att öka internationaliseringen av den svenska högre utbildningen. Dock saknas mätbara mått för värdet av att studera utomlands, vilket är av värde för studenterna när de står inför ett framtida val. Det behövs kvalitetsmått som exempelvis arbete, karriärvägar eller kommande lönenivåer för att mer tydligt kunna visa på fördelen med utlandsstudier. Studenter ska också kunna premieras för studier/praktik utomlands. eller annan myndighet bör ges i uppdrag att ta fram sådana premieringskoefficienter. Detta bör rymmas inom ram. Genom att mer tydligt kunna visa svenska studenter att utlandsstudier och/eller praktik ökar deras konkurrenskraft skapas också incitament att locka fler. Det är viktigt både för dem som studerar, för svenska företag och för . Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Ub386 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hitta snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter för dem med utländsk examen. ställer man höga krav på tilläggsutbildningar och utbildningsinnehåll för människor som innehar utländska examina. Att ställa höga krav är bra och valideringsprocessen skall vara effektiv för att den berörde skall ha möjlighet att planera sitt liv i utifrån sin utbildning och dess möjligheter. Den allmänna uppfattningen är att processen tar väldigt och att många inte upplever hanteringen som positiv. Dessa långa tilläggsutbildningar bidrar också till att vissa undviker att försöka sig på en validering. Många vill gå språkkurser, göra praktikerprov och påbörja utövning av sitt yrke så snart de bara kan. Den långsamma processen kan leda till passivitet och känsla av hopplöshet. Man bör se över effektiviteten i valideringsprocessen av utländska examen och hitta snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter till gagn för de personer som snabbt vill komma in i sysselsättning, därmed ökar också integrationsmöjligheterna.
mot · GY02Ub387 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över systemet med meritpoäng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra 25:4-regeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra tillgodoräknandet av arbetslivserfarenhet vid högskoleprovet. kan en student som läser extra kurser i vissa ämnen som till exempel språk och matematik erhålla extra meritpoäng för att höja sitt betyg. kan de med meritpoäng få totalt 22,5 poäng. Sökande med äldre gymnasiebetyg, utfärdat , kan inte komma upp i mer än 20,0, vilket gör det svårare att söka utbildningar när man kommer upp och väljer att skola om sig. Möjligheten att studera vidare skall vara generös, det är viktigt att människor känner tilltro till omställningar. Regeringen bör se över systemet med meritpoäng. Att komma in på högskola och universitet är för många en dröm. Tyvärr är möjligheterna att läsa upp sina betyg numera begränsade. De olika kvotsystemen gör det svårare att komma in. Att studera på högskola är få förunnat. Det finns de som kommer från akademiska familjer, där man är tydlig med sitt mål och där föräldrarna kan bistå med kunskap och stöd. Och så finns det familjer där man inte har den här bakgrunden, där valet av kurser inte är lika lätt. Det finns de som i tonåren, på grund av olika omständigheter, inte gått ut med fullgoda betyg. Dessa människor, de som inte har den grundläggande behörigheten, men som genom att ha arbetat visat att de är väl fungerande och ambitiösa, bör få möjligheter att studera vidare, varför regeringen bör se över att återinföra 25:4-regeln som underlättar för denna målgrupp att komma in på högskolan. Jag tycker även att man bör återinföra den regel som gjorde att de med arbetslivserfarenhet, som jobbat , tidigare fick 0,5 poäng ytterligare på sitt högskoleprov. Regeringen bör se över återinförandet av dessa regler eftersom det innebär större mångfald, en mer integrerad och rättvis skola.
mot · GY02Ub388 · 2010-10-19 00:00:00 — Teckenspråk från årskurs 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av förutsättningarna för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk. Om barn med hörselskador ska ges bästa möjliga förutsättningar i livet krävs att de behärskar både svenska och teckenspråk. De måste kunna växla mellan språken för att ha förmåga att uttrycka sig väl i olika situationer. Hörselskador av detta slag är livslånga. Att i tidig ålder lära sig teckenspråk är enklare än att senare i livet anta denna utmaning. Språkkunskaperna måste grundläggas tidigt i livet. Då kan språket utvecklas till hög nivå och användbarhet. Dessutom kan teckenspråket för barn med grava hörselskador vara en bra grund för att lära sig svenska. Svenska och teckenspråk stödjer varandra när det gäller den språkliga utvecklingen. Inom ramen för bör en översyn göras för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk.
mot · GY02Ub389 · 2010-10-19 00:00:00 — Behov av extra skolår tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängt skolår för elever med neuropsykiatriska funktionshinder. Elever med funktionsnedsättning blir ofta utan jobb och stoppas av nya högskoleregler. För den som har svårigheter med att planera och strukturera sin vardag är det knappast troligt att man kontrollerar vilka antagningskrav en utbildning man vill läsa senare i livet har och väljer rätt tillvalsämnen redan på gymnasiet. Detta är läget för elever med neuropsykiatriska funktionshinder. För dem som har läst ett yrkesförberedande program ställs ännu högre krav på planering när det kommer till val av kurser. Exempelvis kräver ett flertal högskoleutbildningar att den blivande studenten läst minst B-nivå i bland annat engelska eller matte på gymnasiet, ämnen som inte är obligatoriska i de yrkesförberedande programmen. Personer med neuropsykiatriska funktionshinder har i högre grad än andra behov av förlängd skolgång och att komplettera sina betyg. Med de nya antagningsreglerna blir det svårare att bli antagen till en utbildning om man kompletterat eller läst upp sina betyg i efterhand, eftersom man hamnar i en egen mindre kvot, skild från dem som söker direkt från gymnasiet. Det är viktigt att man ger alla ungdomar chansen att läsa vidare, öppna upp och ge utbildningsmöjligheter. bör se över antagningsreglerna för att motverka att de med neuropsykiatriska funktionshinder/ungdomar får utstå hinder senare i livet. Det är kunskapen som bör premieras, inte när studenten läst en kurs.
mot · GY02Ub390 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor. Situationen är besvärlig på många skolor och förskolor. Det är undermåliga lokaler som inte är underhållna. De är slitna, har dålig ventilation, slitna toaletter, hala och kalla plastgolv, låga bänkar och stolar som inte är anpassade efter elevernas längd och storlek. Skolbänkarna och stolarna är inte ens i närheten av de krav man ställer på de vuxnas arbetsmiljö, i en vuxen värld skulle de aldrig accepteras. Griffeltavlor förekommer också på vissa skolor, vilket är förödande från hälsosynpunkt. Skolorna är viktiga arenor för våra barn och unga. Det är deras arbetsplats, där tillbringar de många timmar. Vi måste ha skolor som skapar kreativitet och lust till lärande. Man bör se över rutinerna kring arbetsmiljön i skolorna i våra kommuner. Våra barn är värda mer! bör se över möjligheterna att låta göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor.
mot · GY02Ub391 · 2010-10-19 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av fler utbildningsplatser för läkare. Bristen på läkare inom den svenska sjukvården och då framförallt på distriktsläkare fortsätter att vara ett problem för landstingen och inte minst för patienterna. Kostnaderna för stafettläkare blir mycket höga för de landsting som måste använda sig av dessa. är det många landsting som brottas med problemen kring läkarvakanser och rekrytering, och problembilden tycks snarare öka än minska framförallt i skogslän och områden långt från storstäder och universitetssjukhus. Tryggheten för en patient när det gäller att få träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas, det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Men alltför många patienter får träffa olika läkare vid varje besök på vårdcentralen, vilket är helt oacceptabelt. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå när man besöker vårdcentral eller lasarett är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Den arbetssituation, som råder på våra vårdcentraler och sjukhus, kan heller inte betraktas som tillfredsställande för den fast anställa läkarkåren. Totalt sett är dock frågan om bristen på läkare ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är en väg att gå, som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte långt att den som söker sig till läkarutbildningen har toppbetyg. Det är ändå svårt att komma in, eftersom platserna är för få. Alternativet blir att istället söka sig till läkarutbildning i något annat land. Detta sker som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands. Detta förhållande visar med all tydlighet nödvändigheten av att vi i inrättar fler utbildningsplatser för läkare.
mot · GY02Ub392 · 2010-10-25 00:00:00 — Ökad jämställdhet i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Verkligheten visar att behoven av barnomsorg på obekväm arbetstid är stora. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, efter , nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med god omsorg om barnen man är på arbetet. Det gäller att ha ett stort socialt kontaktnät eller att ha råd med en barnflicka. I enlighet med den socialdemokratiska arbetslinjen är det självklart att alla ska ha rätt till barnomsorg. Den borgerliga regeringen driver en politik med hårdare krav och sämre villkor för arbetslösa i tron att det är så nya jobb skapas. är de ytterst ovilliga att underlätta för yrkesarbetande småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid så att de får tillgång till barnomsorg detta medan barn, vars föräldrar jobbar , automatiskt får tillgång till kommunens barnomsorg. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor och ställs då inför obekväm arbetstid och svårigheter med barnomsorg, och en väl fungerande barnomsorg leder till ökad jämställdhet inom arbetslivet. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter krävs det också att samhället ger sitt stöd även till föräldrar som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. Att regeringen är ytterst ovillig till att underlätta för de föräldrar som jobbar obekväm arbetstid är inte att se till barnens bästa. Att kunna erbjuda barnomsorg till alla som är i behov av det bör vara en del av välfärden. Många ensamstående mammor jobbar inom offentlig sektor där obekväm arbetstid är vanlig. Är det att gå efter arbetslinjen att inte kunna erbjuda dem barnomsorg så att de kan gå till arbetet? kommer en stor del yrkesarbetande att gå i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom äldreomsorgen detta för att vi ska klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden där äldre har behov av hjälp under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då är det viktigt att samhället erbjuder barnomsorg för deras barn och nätter.