mot · GY02T502 · 2010-10-27 00:00:00 — En grönare stad är en trevligare stad En grönare stad är en trevligare stad6 Plats för det mänskliga8 En stad med god och grön miljö10 Mer natur där vi bor10 En stad som ger möjlighet till rörelse11 En stad där människor ges inflytande11 Gaturummets förändring under 1900-talet12 Köplador utanför städerna utarmar handel i närområdet13 Barns självständiga rörelsefrihet har minskat14 Vem styr stadsutvecklingen?15 Vauban i : Lokalt inflytande gav parkeringsfria gator15 : Stadsjord gör det grönare och mänskligare16 , : Ekologisk omställning med odling16 : Skattefri cykelsatsning för anställda16 , : Smarta resor17 : har högsta prioritet17 Uggledal, : Ökat lokalt inflytande blev billigare och bättre18 Parla, : Spårvagnen knyter ihop staden med förort18 : Trafikplaner för hållbara städer18 Politiska förslag för en grönare och trevligare stad19 Bättre framkomlighet för cyklar och andra mjuka transporter19 Öka barns självständiga rörlighet och möjlighet till lek20 Bostadsnära natur inom 300 meter20 Förbättra möjligheterna för stadsodling21 Badplatser, strandpromenader och vattenytor öppna för alla21 Transportneutralt och avståndsbaserat reseavdrag22 Långsiktiga och bra villkor för handel nära människor22 Utmaningarna ger nya möjligheter23 Stärk miljömålens ställning i lagstiftningen24 Stärk medborgarnas inflytande över samhällsplaneringen24 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på nationell nivå fördubbla andelen resande i kollektivtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett statligt stöd för att bygga ut spårvägar och annan kollektivtrafik i städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta s.k. mjuka transporter ha högsta prioritet i stadsplaneringen, så att exempelvis fotgängare, cyklister, rullstolsburna, barnvagnar och skejtare får bättre framkomlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka framkomligheten för cyklister, exempelvis genom att ge laglig rätt för cyklister att köra mot enkelriktat och att svänga till höger vid rödljus där så är lämpligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda en maxhastighet /h i tättbebyggda områden med oskyddade trafikanter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare bör ges möjlighet att skattefritt subventionera den anställdes cykling till och från jobbet, inom ramen för skattefri friskvård.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Jernhusen bör få i uppdrag att skapa stöldsäkra och fräscha cykelparkeringar i anslutning till tågstationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att se till att alla grundskolor har fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram riktlinjer för och samfinansiera viktiga infrastruktursatsningar så att kommunerna kan leva upp till kraven på fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utforma riktlinjer för att alla barn ska ha tillgång till en lekpark eller parklek och möjlighet till fri lek i sitt närområde.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ge kommunerna riktlinjer och stöd så att de kan säkerställa att alla medborgare har tillgång till bostadsnära natur inom 300 meter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utveckla rekommendationer kring hur friytebegreppet bör tolkas för att tillgodose vårt behov av bostadsnära, tillgängliga och användbara friytor.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur uppdrag till länsstyrelser och berörda myndigheter kan förändras så att de ges möjlighet att utgöra en stödfunktion även för stadsjordbruk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utforma riktlinjer för hur kommuner ska kunna skapa mer plats för grönområden, lekplatser och kultur i städerna, genom att minska behovet av parkeringsplatser, exempelvis genom bilpooler och ökat resande med kollektivtrafik.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka strandskyddet som ett led i att skapa en hållbar stadsutveckling och att säkra medborgarnas rätt till oexploaterade stränder.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utforma en miniminorm för antalet cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätort.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utforma en miniminorm för avståndet till kollektivtrafik vid nybyggnation av bostäder i tätort.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undanröja hinder för kommunerna att stimulera bilpooler, t.ex. genom att tillåta kommunerna att reservera parkeringar för bilpoolsbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra reseavdraget så att det blir avståndsbaserat och oberoende av färdmedel, så att avståndet mellan jobbet och hemmet avgör storleken på avdraget.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge bra och långsiktiga villkor för butiker och annan service i närområdet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett femårigt moratorium för nybyggnation av externa köpcentrum.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till om förändringar i bestämmelserna om översiktsplaner och regionplaner i syfte att skapa en långsiktigt hållbar utveckling av handelsetableringar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lyfta fram goda exempel och arbeta med teknikupphandlingar och andra metoder för att stödja och bidra till utvecklandet av byggtekniska lösningar som stöder alla de tre dimensionerna av hållbarhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljömålen ska vara styrande för den långsiktiga planeringen, exempelvis genom en stärkt ställning i och plan- och bygglagen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuners översiktsplanering ska tillmätas stor vikt vid rättstillämpningen, när kommunen planerat på ett sätt som bidrar till miljömålen och hållbar utveckling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till som skapar större möjligheter för lokalt inflytande i planeringen, så att medborgarna på allvar får vara med och bestämma hur staden ska se ut i framtiden.2 1 Yrkandena 6 och 20 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena , 14, 1618, 2124, 26 och 27 hänvisade till CU. 3 Yrkandena 13, 15 och 25 hänvisade till MJU. En grönare stad är en trevligare stad Skönhet och vackra miljöer inbjuder till kreativitet. Och vackra miljöer är ofta mer eller mindre gröna. När folk beskriver sin favoritmiljö i staden väljer man ofta uteserveringar och parker där det uppstår mänskliga möten, där de gemensamma ytorna blir en del av det vardagliga livet, ett gemensamt vardagsrum med utrymme för många olika typer av aktiviteter och livsstilar. Staden blir en del av vardagsrummet när fotgängare och cyklister prioriteras, när lekplatser, skejtparker och kolonistugor blir en självklar del av stadens utrymmen. En stad att längta efter. Det går att skapa en levande stad. Vi kan få myllrande stadsliv genom att planera och möblera staden så att den bidrar till spontanitet och liv. Och genom att öka de boendes inflytande. Levande torghandel, promenadstråk och grönytor där folk vill ha picknick eller spela boule kan bli en självklarhet i alla svenska städer, istället för fantasilösa köpcentrum, tråkiga parkeringsplatser och döda ytor som tillåtits förfalla. De kommersiella krafterna har fått ta överhanden vid stadsplaneringen i alldeles för många fall. Det har gett oss för mycket av stängda ytor och för lite öppna och levande torg. Köpcentrum och bostadsbolag har fått diktera villkoren för det offentliga rummet, vilket har gett oss inomhustorg i stadskärnorna med ringleder utanför och utspridda bostadsområden och köpcentrum, som isolerade öar, mellan vilka man lämpligen åker bil. Det skapar inte levande städer. Låt oss bryta det här mönstret och tänka nytt. Låt oss föra in mer grönt och mer kultur i städerna. Låt oss bygga vidare på våra städer utifrån att det ska vara lätt att leva i staden utan egen bil. Då behöver vi inte så många parkeringsplatser. Istället kan vi bygga städerna lite tätare, och få mer plats för torg, cykelbanor och planteringar. Låt oss satsa på levande stadskärnor som är enkla att nå och där människor vill stanna kvar efter stängningsdags, istället för fler sterila köplador. Låt oss ge plats för fler träd, lekparker, dricksvattenfontäner och fotbollsplaner. Dagens städer har inte skapats av en slump. har stadsplaneringen alltför ofta haft bilen som norm där människan satts i andra rummet. Vi vill utmana denna syn på staden och göra diskussionen om hur den framtida staden ska se ut till en politisk fråga. Vi tror att många människor längtar efter en grönare och mer levande stad. Och vi är övertygade om att en grönare stad är en trevligare stad. De förslag på åtgärder som vi lägger fram i den här motionen berör en del av stadens utveckling, och det finns mycket mer att utveckla och återkomma till framöver. Här har vi framför allt fokus på hur ytan i staden används, och hur en omställning av transporterna ska kunna frigöra yta till det som är trevligare; såsom kulturella mötesplatser eller grönområden. Självklart ser förhållandena mellan olika städer väldigt olika ut, och all stadsutveckling behöver anpassas efter lokala förhållanden och förutsättningar. Storstäder med flera hundratusen invånare eller mellanstora städer med mindre än hundratusen invånare har väldigt olika förutsättningar. I den här motionen ligger fokus framför allt på större städer. finns det delar av motionen som berör både större och mindre städer, exempelvis om att skapa attraktiva miljöer och möjliggöra att ha vardagslivet nära, såsom dagis, arbetsplatser och mataffär. Vi behöver bygga vidare på städerna för att ge plats för fler människor som vill flytta dit och leva sina liv i staden. Det behöver ske genom att stadskaraktären utvidgas och förstärks, snarare än försvagas. Vi vill bygga vidare även i bildlig mening; att bygga en stad där fler människor får plats. Människor söker sig till staden för att den har en attraktionskraft genom att vara en smältdegel och en mötesplats. Denna funktion vill vi bygga vidare på och utveckla. Vi vill bygga vidare så att det fula blir vackert och de döda platserna får liv. Så att barn, gamla och unga, såväl som den som är mitt i yrkeslivet eller den som har en funktionsnedsättning, får naturliga mötesplatser med varandra. Vi vill bygga vidare från det som redan finns. Med enkla medel kan de städer vi lever i bli både grönare och trevligare. Ett exempel är hur befintlig bebyggelse kan användas för att ha solceller eller odlingslotter på taket. Eller också för att bygga vidare med en extra våning med bostäder i ett annars kontorstätt område och nya verksamheter som kan ligga insprängda i gamla bostadskvarter. Möjligheterna är många. Vi vill bygga vidare också eftersom det finns stort behov av nya bostäder i många av städer, inte minst gäller det storstäderna, där inte minst många unga har svårt att hitta en bostad med rimliga kostnader. Bostadsbristen är ett strukturellt problem som måste belysas och åtgärdas också på ett nationellt plan. Vi vill bygga vidare och utveckla stadens ytterområden, stadsdelscentrum och förorter så att de hänger ihop och bildar en hel stad. Ingenstans har idéer präglat stadsplaneringen lika starkt som i miljonprogramsområdena. Här är ofta uppdelningen mellan arbete, bostäder och fritid som allra tydligast. Uppdelningen är också stark mellan människor med olika social ställning. Det är en stad med uppdelade områden för uppdelade människor. Åtskillnaden, segregeringen, av människor i olika områden kan skapa spänningar och utgör ett hinder för att hålla ihop samhället. Det fanns många goda tankar bakom hus i park, att bygga stora punkthus i det gröna och låta människor bo tätt nära naturen. Men någonstans på vägen sattes en mur mellan människorna och det gröna. Stora parkeringsplatser omringade de täta bostäderna. Det blev hus i parkering istället. Många förorter och stadsdelscentrum är nedslitna och i stort behov av nya fasader, vackrare gårdar och modernare interiörer. Vi vill snabba på den nödvändiga renoveringen av miljonprogrammen så att den kommer igång . Vi är övertygade om att det kan lyfta många områden och göra dem trevligare, mer levande och mer attraktiva. Det är en möjlighet att rusta upp bostäder för att effektivisera energianvändningen och minska miljöbelastningen. En höjd ambitionsnivå med bättre material, energiaktiva tak, gröna väggar, trevligare grönytor och högre kvalitet i byggandet kan förena sociala och miljömässiga ambitioner. En stad är inte bara en yta för olika transporter, utan framförallt en plats för människor att bo och leva på. kommer staden naturligtvis att bestå av de hus som redan finns där . Därför är en modernisering av miljonprogrammen ett av de viktigaste projekten för att skapa framtidens stad. Plats för det mänskliga Vi vill skapa större utrymme för människor i staden. Staden har en outnyttjad potential med ytor och platser som är endimensionella och enformiga istället för flerdimensionella och kreativa. är staden planerad så att ett utrymme bara kan användas till en enda sak. Det är affärer på ett ställe, arbetsplatser på ett annat och bostäder på ett tredje. Istället vill vi blanda funktioner på samma ställe och till och med i samma byggnad. Det kan exempelvis vara genom att lokalisera handel i bottenvåningen, kontor på några våningar och bostäder längst upp. Det kan också handla om att blanda in nya funktioner i gamla endimensionella områden. Det kan kanske behövas fler bostäder i i och fler kontor i i för att ta två exempel. Genom att skapa en stad där det finns fler mötesplatser och utrymme för barns lek kan livsutrymmet öka. Vi ser torg, lekparker och odlingslotter som en självklar del av staden. De skapar utrymme för mänskliga möten, vilket är en av stadens mest grundläggande funktioner. Därför måste de mänskliga mötesplatserna få kosta pengar. Stadens planering ska inte lämnas åt slumpen. Inte heller ska kommersiella intressen bestämma villkoren för planeringen, vilket är fallet i många städer . Det är människorna som bor, lever och vistas i staden som ska ha det främsta inflytandet. Ett grönt långsiktigt mål är att använda gatuutrymmet så att det används till mer mänskliga och gröna utrymmen, med färre bilparkeringar som skapar barriärer och tar attraktiv yta i anspråk. Människors behov ska komma i första hand. Själva essensen i staden handlar just om detta. Att hitta smarta lösningar som gör att många kan vinna, där samarbete och generositet leder till att alla får en trivsammare stad. Vi vill skapa utrymme för mjuka transporter. Det är cyklar, fotgängare, skateboards, rullskridskor och barnvagnar. Det skapar en trevligare stad, med större variation och mångfald. En lekfullare stad där det väntar fler överraskningar runt hörnet. Vi vill öka barns möjligheter att leka och röra sig fritt i staden. Vi vill skapa en stad som bygger på barnens villkor och behov av livsutrymme i första hand. Alla barn ska ha tillgång till gröna ytor och möjlighet till lek i sitt närområde. Mer än hälften av ytan mellan husen i våra städer är ytor som används för bilar. Det är vägar, garage, parkeringsplatser och bensinstationer. Bilen står still av sin livstid1. Det innebär att bilen tar onödigt mycket utrymme och att den leder till en ineffektiv användning av stadens attraktiva yta. Ur klimatsynpunkt är parkerade bilar inte mycket att orda om. Men parkerade bilar och genomfartsvägar utgör murar mellan människor i staden. Och parkeringsplatser upplevs sällan som särskilt vackra eller attraktiva av medborgarna, inte ens av dem som ställer sin bil där. har i genomsnitt varannan person en bil i . Om dagens ökningstakt håller i sig kommer vi ha samma bilinnehav som har (0,77 bilar per person)2. Utifrån ett klimatperspektiv är ett skräckexempel. av det totala antalet persontransporter på land består av kollektivtrafik, vilket framför allt beror på att det amerikanska samhället är uppbyggt ifrån bilen. Många städer saknar stadskärna vilket gör dem direkt olämpliga för buss- eller spårtrafik. Motsatsen, täta städer med god tillgång till kollektivtrafik finns i många europeiska städer. Där har de medeltida stadskärnorna skapat förutsättningar för god framkomlighet för fotgängare och cyklister. Anmärkningsvärt är att bilanpassade städer ofta inte ens är uppskattade av bilister. Resvaneundersökningar har visat att de stadsstrukturer som upplevs som smidigast att köra bil i inte är de städer där man har verkat för en god framkomlighet för bilismen, utan tvärtom3. För att vägarna inte ska korka igen krävs en fungerande kollektivtrafik. Det finns därför ett allmänintresse av att bilarna blir färre till antalet, som de får rulla en större del av sin tid. Som ett led i att skapa trevligare och grönare städer vill vi därför göra det enklare att leva utan egen bil i staden. Människor ska inte behöva vara beroende av en egen bil när man bor i staden. När stora köpcentrum slår ut de lokala affärerna, framförallt i stadsdelscentrum, tvingas allt fler ha bil för att klara sina vardagliga behov. Många hamnar i ett ofrivilligt biltvång. Det är smartare att använda taxi, hyrbil eller bilpool för de resor där vi behöver använda bilen i staden. Annars tar vi cykeln eller bussen. Tänk vad många parkeringsplatser vi skulle spara. Och tänk vad mycket yta som skulle kunna frigöras till att skapa en grönare och trevligare stad. En mer levande och trevligare stad skapas när det finns goda utrymmen för mjuka transporter, såsom cyklar, barnvagnar och rullskridskor. Det skapar variation och mångfald, myller och mötesplatser. En stor del av bilresorna sker dessutom på korta avstånd, som i många fall lämpar sig bra för att gå eller cykla. Om hälften av alla bilresor som är kortare än byttes ut mot cykelresor skulle vi minska koldioxidutsläppen med , vilket motsvarar 240 000 svenska bilisters årliga bilresande. Ett exempel på hinder för mjuka transporter är enkelriktade gator som tvingar cyklister att ta omvägar, trots att vägbredden gör det möjligt att låta bilar och cyklister mötas. En stad med god och grön miljö Staden har stora miljövinster genom möjlighet till energieffektivt resande och boende. Denna potential skulle kunna utnyttjas bättre med smartare samhällsplanering. Dagens städer har även stora miljöproblem. Dålig luft och buller gör att människor trivs sämre. Klimatpåverkande utsläpp framför allt från trafiken ger konsekvenser för hela vår jord. Därför behöver stadsplaneringen ge bättre möjligheter att bo nära jobbet och affären så att vi inte behöver ta bilen så fort vi ska göra något utanför hemmet. Då löser man flera miljöproblem på en och samma gång som trafikmiljön blir mer säker. Det frigör tid som annars skulle behöva användas till långpendling och gör det möjligt att cykla eller gå. Vardagslivet ska finnas nära. Mer natur där vi bor Många kan känna igen sig i känslan när koltrasten sjunger eller efter ett svalkande dopp en het sommardag. Att tillgång till grönska och att vara nära natur leder till ökat välbefinnande är de flesta överens om. Den bostadsnära naturen är ovärderlig som plats för sociala möten, lek och återhämtning. Det finns också mycket vetenskaplig forskning som visar att grönska minskar sjukdomar och ökar trivseln. Många svenska städer har unika möjligheter med grönska inpå knuten. finns ett stort tryck på nyexploatering i våra städer och den pågående trenden är att den bostadsnära naturen minskar. Det finns också ett starkt exploateringstryck på stränder i många tätorter och städer, vilket leder till att allmänhetens tillgång till badplatser, strandpromenader och fritt vatten minskar. Regeringens uppluckring av strandskyddet har varit ett steg i fel riktning. Kvaliteten på grönområdet är viktig, inte minst för att stimulera barns lek. Ett grönområde som består av buskage, träd och vindlingar lockar mer till lek än en stor och ödslig gräsmatta. Forskning har visat att barn som leker i variationsrika grönområden, där det exempelvis finns möjlighet att klättra i träd och bygga kojor, har bättre fysisk rörlighet och bättre koncentrationsförmåga än barn som leker i enformiga grönområden. Barn som leker på naturrika förskolegårdar rör sig mer jämfört med barn som leker på naturfattiga gårdar4. De är mindre sjuka och utsätts inte lika mycket för skadlig solexponering På många förskolor vistas man utomhus en stor del av tiden, och blir därför extremt beroende av att kvaliteten på lekplatser, parker och tätortsnära natur5. Forskningen har visat att för att människor ska vara beredda att använda ett grönområde ofta måste det ligga inom från bostaden. I och saknar av de boende grönområden i närområdet, vilket motsvarar 220000 respektive 46 000 personer i och . I saknar av de boende grönområden i närområdet, vilket motsvarar 57000 personer6. Sammantaget är det alltså mer är 300 000 personer som saknar tillgång till bostadsnära natur bara i våra tre största städer. Det finns en global trend att alltfler människor bor i städer. ökar medvetenheten om behovet av att bygga dem på ett smart sätt. Den brittiska towns är ett exempel på hur människor på egen hand skapar möjlighet till stadsodling och energismarta lösningar. Denna rörelse för omställning av städer har spridits till , och skapat Transition . Aktiva grupper finns bland annat i , , Vaxjö och Härnösand7. En stad som ger möjlighet till rörelse När klockan närmar sig sextiden i en vanlig svensk stad kommer joggarna, skidåkarna och fotbollsspelarna ut, ofta efter en stillasittande arbetsdag. Att få möjlighet till rörelse i vardagen är grundläggande för att må bra, och det är särskilt viktigt att det finns utrymmen i staden som möjliggör daglig motion, till exempel genom spontanidrott eller cykling till och från jobbet. Fotbollsplaner, skejtramper och träd att klättra i är en självklarhet i en grön stad. En stad där människor ges inflytande En trevligare stad skapas när människor ges möjlighet att påverka när lokal kunskap om var barnen bygger kojor och var man kan höra koltrasten om våren tas tillvara. En människa som får inflytande över sin närmiljö får en möjlighet att växa, att ta ansvar såväl som att skapa livsdrömmar. Maktlöshet kan bytas ut mot handlingskraft som den lokala utformningen av miljön anpassas efter de boendes erfarenheter och kunskap, deras önskemål och behov. Att förändra tillsammans skapar ömsesidig förståelse och sammanhållning. I staden överstiger alltid efterfrågan tillgången till yta. Utrymmet är och ska vara begränsat. Annars sprids staden ut till något som inte längre har en distinkt stadskaraktär. Självfallet finns det stora skillnader mellan storstaden och småstaden. I storstaden är markpriserna ofta extrema. Det skapar ett starkt tryck att få plats med så mycket som möjligt på liten yta. Varje kvadratmeter som används tränger undan något annat.