ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02U304 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i men icke är anklagad, än mindre dömd, för något angivet brott. efter det svenska valet, närmare bestämt , var det den svenske journalisten och medborgaren , född och bosatt i tillsammans med hustru och barn, greps i huvudstad . Det har gått över han fängslades. sitter fängslad utan rättegång. I skuggan av terrorattackerna i passade president på att sätta stopp för all kritik av det befriade landets ledning. Den oberoende pressen stängdes, politiker, statstjänstemän och minst elva journalister fängslades utan rättegång, bland dem den eritreanske och svenske medborgaren . var delägare till tidningen där han också arbetade. Arresteringsvågen började och fängslades . är den ende svensk som av har utsetts till samvetsfånge. Brotten mot de mänskliga rättigheterna har accelererat i . I en rapport från , You to , , kritiseras de omfattande brotten mot mänskliga rättigheter i landet. Rättssystemet är med vanliga krav på rättssäkerhet lika godtyckligt som obefintligt, fängelseförhållandena är fruktansvärda. Enligt ett reportage i lever som fånge nr 36 i ett ödsligt beläget fängelse, kedjad under jord. Cellerna uppges vara fuktiga, överfulla och hälsovådliga. Fångarna har dålig tillgång till vatten och svälter. Det viktigaste i den sällsynta rapporten i , låt vara en extremt klen tröst, kan ändå sägas vara att från trovärdiga källor bekräftades att vid den punkten ännu var vid liv. Än har en framstående företrädare för eritreanska regimen gjort gällande att inte någonsin kan påräkna rättegång eftersom han av regimen tillsammans med andra fångar påstås utgöra ett hot mot nationen existens. Någon tillstymmelse till bevis har dock ej framlagts av för att styrka denna muntliga anklagelse.
mot · GY02U305 · 2010-10-21 00:00:00 — Nordiskt samarbete inom klimatpolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka takten och intensiteten och hitta nya former inom det nordiska samarbetet i klimatpolitiken. Klimatarbetet står högt på den nordiska dagordningen, och i ett antal rekommendationer inom trycks det på att ska samarbeta och utveckla nya former i samarbetet inom klimatpolitiken. De nordiska statsministrarna har på globaliseringsforum i slagit fast att det praktiska och konkreta arbetet med att minska klimatutsläppen och främja en miljövänlig energiförsörjning ska fortsätta. De globala klimatförhandlingarna fortsätter och COP16 äger rum i . Det är stora utmaningar i den fortsatta processen som ska leda fram till ett bindande klimatavtal. De nordiska länderna har bedrivit en aktiv klimatpolitik. Har den varit framgångsrik? Det finns indikationer på att de nordiska länderna kan leva upp till de utsläppsreduktioner som kräver. Tiden är därför mogen för att ta fram en översikt över de nordiska ländernas erfarenheter om vad som ger resultat i arbetet med att reducera utsläppen av klimatgaser i . Utgångspunkten för det globala klimatarbetet har varit FN:s klimatpanels IPCC rapporter. IPCC har opererat och levererat fyra rapporter, den senaste . Nyare forskningsresultat tyder på att konsekvenserna av de av människan skapade klimatförändringarna är långt mer allvarliga än vad som framgår av . Därför är det nödvändigt att de nordiska länderna samarbetar om att ta fram en regelmässig överblick över vad den senaste forskningen om klimatförändringarna har kommit fram till. Den gångna sommarens extrema väderfenomen på jordklotet är ett bevis på att den globala klimatutmaningen inte har försvunnit även om uppmärksamheten kring frågan har minskat i kölvattnet av COP15 i . Det konstateras att första hälften av 2010 globalt sett var den varmaste perioden då temperaturen har mätts systematiskt. Forskningen tyder på att konsekvenserna av klimatförändringarna kan bli allvarligare och inledas i ett snabbare tempo än vad som förutsågs i IPPC:s fjärde rapport , som hade som målsättning maximalt två graders temperaturökning. Förväntningarna på att COP16 i ska leda till framsteg är låga och det finns även tvivel om positiva resultat ska nås även på COP17 i . Frågan om finansiering har aktualiserats med anknytning till bildandet av . Klimatutmaningen är en global utmaning som varken ett enskilt land eller enskilda regioner kan lösa ensamma. Alla länder och regioner har ett stort ansvar och bör gå aktivt in i arbetet med att anta utmaningen, men rika länder och regioner har det största ansvaret. miljö- och klimatråd anser att det finns behov av en förnyad och intensiv insats i det nordiska samarbetet om klimatet, som kräver nya former.
mot · GY02U307 · 2010-10-25 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd mindre än vad regeringen föreslagit för eller således . ger i en internationell jämförelse utförd av relativt sett mest bistånd. slog också världsrekord i bistånd, då det svenska biståndet uppgick till av bruttonationalinkomsten (BNI). Snittet för samtliga länder var av BNI varav bidrog av sin BNI. menar att skall ta ansvar och bidra med ett internationellt bistånd, men utan att sticka ut relaterat till övriga världen, som verksamheten koncentreras till att i huvudsak bestå av fattigdomsbekämpning, miljöåtgärder och humanitärt verksamma åtgärder. Vi väljer därför att sänka biståndet till den rekommenderade nivån om av BNI som stödet till UNHCR kraftigt förstärks. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Specifikation av anslag 1.1
mot · GY02U308 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av EU:s borttagna sanktioner mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara en tydlig röst till stöd för den demokratiska oppositionen på . EU (ministerrådet) beslutade att ta bort de diplomatiska sanktionerna mot . Debatten har varit lång och meningsskiljaktigheterna kring detta beslut många. För många handlar detta om ett tydligt och felaktigt ställningstagande. Sanktionerna mot hade nämligen sin bakgrund i de överträdelser mot de mänskliga fri- och rättigheter som den kubanska regimen gjorde då medlemmar i oppositionen, dissidenter och oberoende journalister fängslades. Till grund för sitt beslut att lyfta bort de diplomatiska sanktionerna mot , angav EU att det skett en positiv förändring på . Det måste göras en utvärdering av EU:s borttagna sanktioner mot då man starkt kan ifrågasätta de förändringar som skett på sedan tog över makten från sin bror . De flesta har varit ett spel för gallerierna. Regimen förtrycker de krafter som verkar för ett demokratiskt styrelsesätt och ett öppet samhälle. Så sent som landsförvisades politiska fångar från till . Vissa har lyft fram att situationen på förbättrats, men så är inte fallet. Att landsförvisa fångar är långt ifrån samma sak som att släppa dem fria och deportationer är inte något steg mot ett friare . lever alla systemkritiker och deras familjer under en oerhörd press från regimen. Det förekommer att regimen organiserar upplopp mot oliktänkande, barnen får offentligt i skolorna stå till svars för att deras föräldrar är farliga personer och det händer att dissidenter, eller barn till dem, relegeras eller förvägras utbildningsplatser. De borttagna sanktionerna mot måste utvärderas av EU och det är då särskilt viktigt att vissa frågeställningar tas med för att man ska kunna mäta förändringsprocessen: Tillåter de kubanska myndigheterna politiska partier och organisationer i det civila samhället att fritt etablera sig och verka? Har den kubanska regeringen en tidtabell eller framskridna planer för frisläppande, inte deportation, av politiska fångar? I en utvärdering av borttagandet av EU:s sanktioner gentemot bör hållning vara att en bestående förändring av ovanstående punkter ska vara tydlig, för att man på ett bra sätt ska kunna mäta en eventuell förändring mot ett mer demokratiskt samhälle. måste vara en tydlig röst till stöd för den demokratiska oppositionen på . Detta bör bland annat göras genom att inom EU-kretsen uppmärksamma den svåra situationen för innevånare, och då särskilt de som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter. Det är viktigt att demokratirörelsen möts av ett ökat engagemang från omvärlden och inte minst från och EU. Vi har gemensamt ett ansvar för att stå upp och stötta demokratirörelser och demokrater i auktoritärt styrda stater.
mot · GY02U309 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Sida i uppdrag att tillsammans med det civila samhällets organisationer arbeta med religionsfrihetsfrågor inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet. Att människor har rätt att utöva sin tro är en viktig mänsklig rättighet och något som alltid måste värna. Internationellt finns det en utbredd diskriminering på grund av religion eller filosofisk övertygelse, vilket får omfattande konsekvenser för människors tillgång till både politiska, sociala och ekonomiska rättigheter. Begränsningar av människors uttryck av religiösa och filosofiska övertygelser är en tydlig indikator på att också övriga mänskliga fri- och rättigheter har begränsats eller kommer att begränsas. Vi ska alltid stå upp för religionsfriheten både inom och utom gränser. Inrikes kan det exempelvis handla om att värna föräldrars rätt att välja en uppfostran och utbildning för sina barn som står i överensstämmelse med den egna livsåskådningen. I utrikespolitiken bör vi verka för ökat stöd till de civilsamhälleliga samarbeten som inriktar sig på just religionsfrihet och religionsdialog för fred. Vi förväntar oss att svenska ministrar tar upp frågor som rör religionsfriheten vid möten med sina motsvarigheter i andra länder. Ett begrepp som kommit i skymundan i politiken är förlåtelse och försoning. Begreppen kan rent av uppfattas som icke-politiska. I kölvattnet av konflikter på flera håll i värden har dock just det systematiserade arbetet med försoning varit nyckeln till uthållig fred. I detta arbete har särskilt kyrkorna och det civila samhället betytt mycket. Försoning som väg till frihet måste enligt vår uppfattning belysas på ett helt annat sätt än . Trots att särskilt betonat kampen för demokrati och mänskliga rättigheter som en central del av biståndspolitiken, tyder mycket på att religionsfriheten i det svenska utvecklingssamarbetet inte har samma prioritet som andra delar av de mänskliga fri- och rättigheterna. ingår till exempel inte religionsfrihetsfrågor och diskriminering på grund av religion eller övertygelse i verksamhetsplanerna för Sidas tematiska enhet som arbetar med de mänskliga rättigheterna. Detta trots att Sida har stor erfarenhet av arbete kring andra diskrimineringsgrunder. Det är av stor vikt att Sida får i uppdrag att arbeta mer tydligt med religionsfrihetsfrågorna och att det civila samhällets organisationer också får en central roll i det arbetet.
mot · GY02U311 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska avskaffas. De nordiska ländernas politik och samarbeten har genom historien sammanflätats av handel, unioner och krig. Namnen och organisationerna har under historiens lopp förändrats, allt eftersom tiden gått och nya forum för effektiva samarbeten uppstått. Vi finner nu att formerna för nått vägs ände, och det är dags att ge dessa frågor den legitimitet och möjligheter till utveckling som de förtjänar genom att låta dessa frågor hanteras direkt av utskotten i de nationella parlamenten. De ekonomiska resurser som detta frigör skall tillföras utskotten för att man ska kunna öka utbytet mellan de nordiska fackutskotten. När bildades skedde det i av oro och i kölvattnet av ett världskrig, när behovet av nordiskt samarbete och samverkan krävde ett gemensamt forum. En av de första konkreta reformerna som rådet införde var den nordiska passunionen som trädde i kraft och innebar att blev till en gemensam arbetsmarknad med färre hinder och regleringar. Men detta är historien, det är därför dags att flytta diskussionerna från sessioner till de nationella parlamenten. finns även med uppgift att ansvara för samarbetet mellan de nordiska regeringarna, en viktig verksamhet som behöver kvarstå. Dagens förutsättningar ser helt annorlunda ut än de gjorde 1952. är tre nordiska länder medlemmar i medan har ansökt och har ett särskilt avtal med EU. Samma sak gäller där stabila demokratiska system växer fram och där , , och samtliga är EU-medlemmar . Precis som har skett tidigare i historien har nya tider krävt nya lösningar därför bör avskaffas. Samarbete har och kommer att ha en fortsatt viktig roll även , men när dagens representanter sammanträder i saknar de förankring i respektive lands fackutskott. saknas beslutanderätt i och med att ledamöterna saknar mandat från sina respektive regeringar och parlament. Det är därför vår uppfattning att de frågor som hanteras av på ett bättre sätt skulle kunna hanteras av utskotten i de nationella parlamenten, något som skulle kunna bredda och öka intresset för nordiska frågor. Precis som har skett tidigare i historien har nya tider krävt nya lösningar och nya forum, därför bör avskaffas och det nordiska samarbetet utvecklas.
mot · GY02U312 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att leva upp till de folkrättsliga förpliktelser åtagit sig.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta upp frågan om att leva upp till bl.a. tortyrkonventionen i dialogen med och . 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU. Organisationen har släppt ett omfattande material om övergrepp och tortyr i som utförts av irakiska säkerhetsstyrkor. Huruvida den amerikanska militären skulle ha haft vetskap om dessa övergrepp är oklart. Enligt dokumenten som Wikileaks läckt förefaller det dock mycket troligt att de inte var ovetande om den utbredda användningen av tortyr och andra övergrepp mot fångar som sker i utan risk för rättsliga påföljder. Överlämningarna pågick till enligt ett avtal mellan och . Avtalet innehöll inga villkor om korrekt behandling av fångar eller skydd av deras mänskliga rättigheter. har anslutit sig till FN:s konvention mot tortyr, vilken uttryckligen förbjuder stater att själva använda tortyr, men även förbjuder överlämning av fångar till andra staters myndigheter om det finns risk för tortyr. I detta fall innebär det att de amerikanska myndigheterna begått brott mot folkrätten genom att överlämna tusentals fångar till irakiska säkerhetsstyrkor. I detta läge är naturligtvis det allra viktigaste att få stopp på den tortyr som begås av irakiska myndigheter mot både överlämnade fångar och andra. har goda kontakter med den irakiska regeringen och bör inleda en dialog om detta. Våra goda relationer innebär bl.a. att vi fått klartecken att chartra flyg för att skicka tillbaka irakiska medborgare som inte anses ha flyktingskäl trots starka protester här hemma. kan inte garantera att dessa återvändande flyktingar inte utsätts för tortyr vid hemkomsten. Som ovan nämnt är det ett brott mot folkrätten att skicka tillbaka människor till andra staters myndigheter om det finns risk att de utsätts för tortyr. Folkrätten har tillkommit som en garanti för hur stater ska uppföra sig mot varandra, mot medborgarna och andra staters medborgare. Tyvärr verkar det som om staters egenintresse alltmer tillåts tänja gränserna för vad olika folkrättsliga regelverk är till för. Tortyrkonventionen är en av de konventioner som stater verkar ta väldigt lätt på. Wikileaks visar detta tydligt när det gäller agerande i och här hemma har vi som nämnts ovan egna exempel på hur lätt vi tar på folkrätten. Förutom att bör sopa rent framför egen dörr och leva upp till de folkrättsliga förpliktelser vi åtagit oss bör regeringen också i kontakterna både med och ta upp vikten av att leva upp till tortyrkonventionens och andra folkrättsliga bestämmelser.
mot · GY02U320 · 2010-10-27 00:00:00 — Syrianska flyktingars mark och egendom i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om syrianska flyktingars mark och egendom i bör ses över. Många syrianer har tvingats lämna på grund av religiöst förtryck. Många har flytt till , och . I beräknas det finnas cirka 80000100000 syrianer, varav majoriteten kom hit . Det finns fler syrianer utomlands än i hemlandet. Många syrianer som lämnat har lämnat egendomar och fastigheter bakom sig som tvångskonfiskerats av den turkiska staten eller lokalbefolkningen. Många av dessa egendomar och fastigheter är befolkade av personer och familjer som samarbetar med eller företräder den turkiska staten. Odlingar, som vinodlingar och fruktodlingar samt tillhörande markegendom och byggnader, har delats ut till dessa utan att de ursprungliga ägarna fått någon som helst kompensation. De syrianer som återvänt och försökt ta reda på vad som hänt sin egendom möter våld och hot från lokalbefolkningen och det turkiska rättsväsendet verkar ovilligt att gripa in. I råder fortfarande straffrihet för poliser och medlemmar av säkerhetsstyrkor som gjort sig skyldiga till tortyr, misshandel och mord, uppger Amnesty i en rapport. Utredningar och rättsprocesser har stora brister och genomsyras av inkonsekventa beslut av åklagare och domare. Detta innebär att de som har utsatts för dessa brott får vänta på upprättelse och ibland helt nekas rättvisa. För att stödja syrianska flyktingars situation så borde verka för att EU i förhandlingar med utövar påtryckningar för att frågan om syrianska flyktingars mark och egendom ses över. Detta bör ges regeringen till känna
mot · GY02U321 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för en förbättring av kristna irakiska flyktingars situation. Efter invasionen av och diktatorn fall har situationen i varit politiskt och säkerhetsmässigt kaotisk. Sunnimuslimer och shiamuslimer bekämpar varandra och självmordsbombare dödar många oskyldiga människor. De kristna minoriteterna syrianer, kaldéer och assyrier har också drabbats hårt av de inre konflikterna i landet. Många kristna har blivit mördade och förföljda på grund av sin tro. Över fem miljoner människor har flytt undan våldet i . Hälften av de som flytt, det vill säga två och en halv miljon människor, befinner sig i olika flyktingläger i , och . Även i flyktinglägren drabbas de kristna flyktingarna av olika slags diskriminering på grund av sin religiösa tillhörighet. Många kristna flyktingar lever under svåra förhållanden och enligt uppgifter har vissa till och med tvingats sälja kroppsorgan för att klara av att försörja familjen. måste inom EU och FN verka för att större uppmärksamhet riktas mot kristna irakiers situation i flyktingläger så de får ett drägligare liv i väntan på att kunna få återvända till . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02U322 · 2010-10-27 00:00:00 — Minoritetsstatus för syrianer i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att syrianer ges officiell minoritetsstatus i . fanns det mer än 2 miljoner kristna syrianer, armenier, greker och judar i . Under första och dödades eller drevs många ut ur landet. finns det endast 15000 syrianer kvar i . Syrianer kallades tidigare araméer och deras språk arameiska. så blev benämningen araméer synonym med syrier/syrianer och språket arameiska blev synonym med syriska. Syrianer tillhör ursprungsbefolkningen i , , och . har ett mörkt förflutet när det gäller behandling av religiösa minoriteter som bott i det som är . För de syrianer och andra kristna som bor kvar i är situationen svår. De förtycks och diskrimineras på grund av sin kristna tro. Syrianer har ingen rätt att äga egna kyrkor, att bygga nya kyrkor eller att rusta upp gamla kyrkor och kloster. Det är omöjligt för dem att bedriva församlingsverksamhet utan ständigt hot om konfiskering av mark eller egendom. Det finns heller inte någon rätt att undervisa eller studera på syrianska. På grund av det religiösa förtrycket har många syrianer lämnat . Många har flytt till , och . I beräknas det finnas cirka 80000100000 syrianer varav majoriteten kom hit . Det finns fler syrianer utomlands än i hemlandet. Om denna utveckling får fortsätta så finns risk för att hela den kristna kulturen kommer att försvinna från . har i förhandlingar med EU om ett framtida medlemskap gjort ansträngningar för att förbättra situationen för olika minoriteter. Armenier, greker och har minoritetsstatus, vilket innebär att de officiellt är accepterade som minoriteter och kan därmed någorlunda utöva sin religion och äga och förvalta kyrkor och kloster. De har också möjlighet att undervisa på sitt eget modersmål. De kristna syrianerna har inte den rätten. För att få möjlighet att utöva sin religion, kultur och språk måste garantera syrianer officiell minoritetsstatus enligt FN:s och EU:s kriterier. Syrianer skulle då omfattas av samma rättigheter som armenier, greker och judar. För att stödja syrianernas situation så borde verka för att EU i förhandlingar med utövar påtryckningar för att ge syrianer officiell minoritetsstatus. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02U323 · 2010-10-27 00:00:00 — en stark röst för fred och försoning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om viktiga roll i försoningsprocesser. har ett stort förtroendekapital när det gäller försonings- och fredsarbete i internationella samfundet. har alltid haft en särskilt viktig roll i att föra de maktlösa människors talan i det internationella politiska spelet. På många plan är ett föregångsland som andra länder, både utvecklingsländer och rikare länder, framhäver som ett gott exempel. Det svenska utvecklingssamarbetet har fokuserats och gjorts rättighetsbaserat, en utveckling som har varit välkommen på många plan, framför allt utifrån effektivitets- och resultatperspektiv. Men det svenska utvecklingssamarbetet bör fortsatt omfatta även försoningsprocesser som t.ex. det svenska initiativet i som pågått i samarbete med svenska och . Processen har kretsat kring en irakisk process med som bas, en bas som utgör ett dialogforum där parter får tid och plats att talas vid och föra ett samtal om de mest akuta politiska frågeställningarna i och gemensamt komma till lösningar. Det är inte alltid som lösningarna förverkligas, men det finns ett värde i att sätta sig tillsammans och samtala. Parter som annars är på motsatt sida av varandra får utrymme att föra dialog. Försoning och fred handlar oftast om att sätta sig ner tillsammans och samtala, om viktiga frågor eller mindre viktiga frågor. har en kompetens i särklass, där den svenska partnern är i bakgrunden och låter de berörda bestämma samtalsämnen och lösningar. Den svenska partnern erbjuder vägledning när samtalet kör fast men blandar sig inte direkt i. Denna arbetsmetod, hur enkel må den låta, har visat sig vara väldigt effektiv, väldigt användbar. Det vore beklagligt om inte tog sitt ansvar genom att erbjuda denna kompetens till länder som behöver den. Det är oerhört viktigt att fortsätta att arbeta för fred. Utan fred är det svårt att få tillstånd en utveckling. För att uppnå fred, behöver även nationer försonas. Försoningsprocesser är svåra men möjliga. Men det krävs internationell hjälp och besitter denna kompetens.