mot · GY02U306 · 2010-10-27 00:00:00 — När det gäller svenskt engagemang i , såväl utvecklingssamarbete som det svenska deltagandet i ISAF-styrkan i , hänvisar vi till särskilda riksdagsmotioner i frågan. 12.1Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet På många håll i förvägras folket sina grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Det är allt från traffickingoffer på till tvångsförflyttade bönder i . Även om demokratiseringen har kommit en bit på väg finns oerhört mycket kvar att göra. Arbetet med försoning och att finna vägen till ett där alla folkgrupper kan leva i fred och jämlikhet kan bara ske via dialog mellan alla parter, och bör stödja den processen. I ser vi hur militärregimen fortsätter att förtrycka sin befolkning; trots omvärldens protester efter demonstrationerna 2007 är nu situationen inte bättre. Cyklonen och dess efterverkningar orsakar fortfarande lidande och situationen är på många sätt mer desperat . Den folkomröstning om den nya författningen som genomfördes var inte ett tecken på ökad demokrati utan bara en skenmanöver av juntan för att legitimera sitt fortsatta maktinnehav. Aung arrestering och förlängda husarrest är också exempel på detta. är planerade att äga rum och kommer av allt att döma varken vara fria, öppna eller rättvisande. Aung och hennes parti NLD deltar inte och inte heller stora delar av oppositionen. Det är viktigt att för fram ett tydligt budskap om att ett val där inte oppositionen tillåts delta är oacceptabelt. måste ytterligare öka sina ansträngningar att öka trycket på militärregimen, bilateralt och framförallt inom EU och genom påtryckningar på Aseanländerna. Vi fördömer våldet och förtrycket i . Alla politiska fångar, inklusive Aung , måste friges. En dialog mellan militärjuntan, den politiska oppositionen och minoritetsrepresentanter måste komma till stånd. måste i alla sina kontakter med länder i verka för ökad demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. Att fortsätta arbeta för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas är av största vikt. En grundläggande förutsättning för en demokratisk samhällsutveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna är, förutom yttrande- och organisationsfrihet, ett fungerande rättsväsen. För det internationella samfundets del ska man fortsätta att inrikta ansträngningarna på stöd till rättsutveckling och utbyte av erfarenheter på detta område samt på att stärka demokratins institutioner och främja framväxten av en demokratisk kultur, i vilken också oppositionen har en roll och kan verka. Det kan ske genom utbyte och samarbete såväl bilateralt och genom EU som med internationella institutioner, till exempel FN-mekanismer och andra internationella organ. Även på jämställdhetens område bör det internationella samfundet öka sina ansträngningar genom att föra en dialog med , men också genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i samarbetet med regionen. har tillsammans med andra internationella aktörer ett stort ansvar för att driva dessa frågor i hela regionen. Vi anser att ytterligare ansträngningar bör göras för att bevaka dödsstraffets användning i med avsikt att på olika sätt verka för dess avskaffande. Regeringen bör även verka för att länder som har dödsstraff öppet redovisar statistik kring antalet domar och avrättningar. måste fortsätta sitt aktiva deltagande i de dialoger om de mänskliga rättigheterna som förs med , och . ska även sträva efter att en dialog om de mänskliga rättigheterna initieras med , förslagsvis med EU som plattform. Jämställdhet samt kvinnors och barns villkor bör vara centrala områden i samarbete med . Utöver stöd till organisationer verksamma på dessa områden bör föra fram dem i såväl multilaterala som bilaterala kontakter med länderna i . Med tanke på den otillfredsställande situationen för yttrandefriheten i de flesta sydöstasiatiska länder och den riskfyllda situationen för MR-aktivister på många håll anser vi att regeringen särskilt bör uppmärksamma dessa frågor. Arbetet med att stärka det civila samhällets roll i byggandet av demokrati och god samhällsstyrning måste fortsätta, bland annat genom det utvecklingssamarbete som svenska frivilligorganisationer bedriver med Sidastöd. I finns ett flertal länder med en liknande inställning till frågor rörande mänskliga rättigheter och demokrati som och ett samarbete med dessa länder omkring dessa frågor är av största vikt. Även det mellanstatliga samarbetet inom organisationer såsom ASEM är av stort intresse för att lyfta upp frågorna om mänskliga rättigheter och demokrati. Miljö- och klimatfrågan är vår tids kanske största utmaning. Människans påverkan på klimatet eskalerar och vi har ingen tid att spilla. Vi har alla ett ansvar. Exemplets makt är stort och vi måste visa på att det är möjligt att ha en tillväxt kombinerad med hållbar utveckling. Inte minst i är miljöhoten överhängande. Om ingenting görs kommer vi att se miljontals klimatflyktingar och miljökatastrofer som vi nu har svårt att föreställa oss. Miljöpolitiken får inte heller begränsas så att den bara handlar om klimatfrågan. Vatten och sanitet, farliga utsläpp och ett hållbart jordbruk är miljöfrågor som inte heller får glömmas bort. Det är viktigt att ett svenskt miljösamarbete med inte uteslutande sker genom utvecklingssamarbetet. Andra politikområden är viktiga och måste lyftas fram. Samarbetet mellan , , Sida, Kemikalieinspektionen, näringslivet och andra relevanta aktörer i bör ytterligare fördjupas. Miljöprojekt bör i större utsträckning genomföras i samverkan mellan offentliga myndigheter, den privata sektorn och enskilda organisationer. Viktiga orsaker till miljöförsämringen i är otillräcklig institutionell kapacitet, bristande miljöpolitik och otillräckliga investeringar dessa områden bör utgöra fokus för svenska insatser . Klimat, biologisk mångfald och kemikalier är frågor som bör prioriteras av regeringen i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. Samarbetet mellan svenska och asiatiska forskningsinstitutioner har goda förutsättningar att öka. Inom forskningsbiståndet förordar vi ökade satsningar till . Vi bör fortsätta att stödja utvecklingsländer att leva upp till de krav som följer av undertecknande och ratificering av internationella miljökonventioner som regeringen bl.a. genom EU har en plattform att arbeta från för att framföra påtryckningar till de länder som inte skrivit under, ratificerat eller lever upp till internationella miljökonventioner. Den socialdemokratiska regeringens Asienstrategi innehåller mycket av det som vi anser ska gälla även fortsättningsvis. Politiken för global utveckling innebär att vi i arbetet med bilaterala och regionala frågor i ska identifiera processer och frågor där vi inom olika politikområden kan bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Insatser inom olika politikområden ska komplettera och förstärka varandra och en ansträngning ska göras för att undvika att insatser motverkar varandra. Likaså är samverkan över nationsgränser, inte minst inom EU, av vikt för att politiken ska få ett ordentligt genomslag. Huvudansvaret för enskilda länders utveckling ligger hos respektive lands regering. påverkas ett lands förutsättningar av andra länders agerande inom en mängd områden. Samstämmigheten mellan olika politikområden ska därför stärkas i syfte att göra den samlade politiken mer utvecklingsfrämjande. För att arbetet för en rättvis och hållbar utveckling ska leda till resultat räcker det inte att bara agerar på ett samstämmigt sätt för att bidra till minskad fattigdom och en hållbar global utveckling. Politiken för global utveckling är därför också viktig i våra dialoger och kontakter med de rikare länderna i . Genom dialog bör vi försöka påverka deras agerande på olika politikområden och i multilaterala forum samt deras finansiella bidrag till utvecklingssamarbetet. Medlemskapet i EU innebär dessutom att vi har ytterligare en viktig plattform att utnyttja för att agera på områden som är prioriterade i våra relationer med . Det ställer krav på att vi verkar för att EU för en politik gentemot där en rättvis och hållbar global utveckling tydliggörs som det övergripande målet. Världens utveckling under det kommande seklet är nära förbunden med utvecklingen i . De snabba förändringar som sker i flera av regionens länder får tydliga globala konsekvenser. För en liten öppen ekonomi som den svenska innebär det stora möjligheter och utmaningar. är en heterogen region. Länder och territorier uppvisar stora skillnader i bl.a. politiska och ekonomiska system och utvecklingsnivåer. Regionen rymmer såväl demokratier som enpartistater, såväl världens fattigaste länder som med en högre per capita inkomst än , såväl världens mest öppna ekonomier som slutna länder etc. Av det faktum att inte är en enhet i annat än geografisk mening följer att fördjupade relationer kräver långsiktiga och diversifierade satsningar som omfattar politiska relationer, handels- och investeringsfrämjande, utvecklingssamarbete, miljösamarbete, forskningssamarbete och utbildning, folkrörelsekontakter, kultursamarbete och information och Sverigefrämjande. Ett tätare och bredare besöksutbyte är ett viktigt led i arbetet med att öka förståelsen för regionen och dess förändringar samt att bredda och fördjupa det ömsesidiga samarbetet med . Regeringen bör verka för att EU:s närvaro i och relationer med regionen fördjupas och att EU blir en aktiv och engagerad partner. Regeringen bör inom EU driva större samordning och sammanhållning för att med kraft driva målen inom demokrati, mänskliga rättigheter, handel, miljö, hälsa och säkerhetspolitik gentemot länder i . Nedläggningen av ambassader och generalkonsulat i , exempelvis på och i Kanton, tillsammans med minskningen av antalet samarbetsländer i utvecklingspolitiken, gör att förlorar närvaro, kontaktytor och inflytande i . Genom PGU stärks förslagen om ökad samordning och samstämmighet mellan olika politikområden, ökad givarsamordning och harmonisering och ökad uppslutning kring ländernas egna prioriteringar. betydelse i världsekonomin fortsätter att öka, vilket understryker vikten av att och EU verkar för att utveckla de ekonomiska förbindelserna med regionen som helhet. Det finns ett behov av att fortsatt stödja de asiatiska utvecklingsländernas reformarbete och fortsatta integrering i den globala ekonomin. Att utvecklingsländerna kan tillgodogöra sig de möjligheter som världshandeln ger är ett av de högst prioriterade målen på den handelspolitiska dagordningen. Även om merparten av länderna i ser ut att uppnå det första millennieutvecklingsmålet om en halverad fattigdom till 2015 lever majoriteten av världens fattiga i , och ett antal länder har problem med att klara övriga millennieutvecklingsmål. måste öka sina egna ansträngningar och arbeta för att påverka det internationella samfundet så att millennieutvecklingsmålen om fattigdomsbekämpning även uppnås i . Arbetet med mänskliga rättigheter och demokratifrågor syftar till att stödja och förstärka den långsiktiga trend som kan skönjas i mot ökad demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Miljöfrågorna kommer att kräva fortsatt fokus . måste agera genom alla de kanaler som finns till vårt förfogande. Genomslaget för miljörelaterade insatser förstärks dessutom om man kan finna en kombination med stöd på global, regional och lokal nivå. Inom det säkerhetspolitiska området är det angeläget att engagera sig och i EU än starkare, bilateralt liksom genom samarbete inom regionala och internationella organ. I måste vi fortsätta att överväga hur vi ännu bättre ska tillvarata det mellanfolkliga samarbetet med inom högre utbildning, forskning, folkrörelser och kultur i en värld där den asiatiska kontinenten får allt större betydelse. I råder stor brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Tvångsförflyttningar, fängslande av oliktänkande, stora brister i yttrandefriheten, dödsstraff för en mängd olika brott och negativ särbehandling av minoriteter som uigurer och tibetaner är alla exempel på detta. har sedan de ekonomiska reformerna startade lyckats lyfta hundratals miljoner människor ur fattigdom. Det är en bedrift vars like är svår att finna. Den personliga friheten har ökat för många inom vissa områden. som vi måste bejaka och berömma den utvecklingen så finns också gigantiska utmaningar som följer i den ekonomiska utvecklingens spår. Rovdriftskapitalism, utnyttjande av arbetskraft under slavliknande förhållanden, miljöförstörelse och korruption är bara några exempel. Inför i lovade den kinesiska regimen att man skulle förbättra situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna. På några områden gjordes framsteg, men i stort är situationen inte bättre än innan tilldelades . Det är av största vikt att vi i och omvärlden fortsätter och intensifierar vår dialog med om MR-frågor på alla plan. Vi tror på dialog. Vi anser att dialog, kontakter och ekonomisk utveckling kommer att bidra till ett mer demokratiskt som respekterar de mänskliga rättigheterna. när blir mer ekonomiskt starkt och därmed kommer att spela en större roll på den globala scenen är det viktigt att vi inte bara ser som en gigantisk marknad för svenska produkter. Vi måste i alla våra kontakter med föra fram vår ståndpunkt om mänskliga rättigheter och demokrati samt fortsätta arbetet för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas, vilket skulle leda till politiska förändringar. Vi tror inte på någon begränsning i vårt ekonomiska utbyte med . Det ömsesidiga beroendet mellan och ökar. finansierar en väsentlig del av handelsbalans- och budgetunderskott. En mycket stor del av valutareserv är placerad i amerikanska statsobligationer och dollar. är världens största oljekonsument och förbrukar av världens olja. är den näst största och förbrukar . Båda länderna blir alltmer importberoende och planerar att ta en allt större andel från . De två länderna konkurrerar också om många av världens metaller. Under det var en arena för ideologisk och säkerhetspolitisk konkurrens. handlar kampen om energi- och naturtillgångar. växande ekonomiska aktivitet leder till en ökad förbrukning av världens råvarutillgångar och växande miljöproblem. och ekonomier hört till de snabbast växande , och i egenskap av sina storlekar har de en avsevärt större miljöpåverkan än andra länder i . står för en allt större del av världens samlade utsläpp av växthusgaser, främst i form av koldioxid som till största del kommer från förbränning av kol. beräknas ha gått om som världens största utsläppare av växthusgaser. Vattentillgångarna i förorenas, och bristen på rent vatten skapar mellanstatliga motsättningar. Luftföroreningarna i storstäderna skördar många liv, och förbränningen av kolväten bidrar till växthuseffekten. roll i dessa relaterade processer får sociala, miljömässiga och politiska konsekvenser både regionalt och globalt. De kinesiska myndigheterna lättade i viss mån på restriktionerna för utländska journalister inför . Men det är en lång väg kvar innan press- och yttrandefriheten respekteras i . Dessutom omfattades inte kinesiska journalister av dessa lättnader. Förtrycket mot oliktänkande och människorättsaktivister fortsätter med oförminskad styrka. Förföljelsen av uigurer fortsätter. I förnekas tibetanerna bland annat sina rättigheter att utöva sin religion. Antalet dödsdomar och avrättningar har minskat , då återtog ansvaret för att pröva överklaganden av dödsdomar. Det är positivt i sig. Men bör offentliggöra alla uppgifter om dödsdomar och avrättningar i landet så att det är möjligt att utvärdera reformen. En ökad öppenhet kring varje enskilt fall är också viktigt för advokater och anhöriga till dödsdömda och för rättssäkerheten. Dödsstraff är inte värdigt något samhälle och ska alltid fördömas. Polisen har befogenheter att skicka personer som begått småbrott till omskolningsläger, utan åtal eller rättegång, visar bland annat Amnestys rapporter. Över huvud taget har bruket av godtyckliga frihetsberövanden ökat detta trots att har hävdat att man arbetar för att avskaffa systemet. Övergreppen mot inhemska medier och deras utövare fortsätter. är det helt förbjudet att tala om demonstrationerna vid 1989, som slogs ned med våld av militären. är en kontinent där omvälvande förändringar skett. och inleddes demokratiserings- och fredsprocesser över i stort sett hela , som präglades av militärstyre, inbördeskrig och kränkningar av mänskliga rättigheter. Övergången till demokrati försvårades genom en nyliberal politik i många länder, där utvecklingen saktades ned genom minimala satsningar på välfärd och utveckling. Skuldbördan minskade många länders ekonomiska utrymme ytterligare. Resultatet har gjort till en av världens mest ojämlika kontinenter, där skillnaderna mellan fattiga och rika är enorma. gör och får ursprungsbefolkningarna sina röster hörda mer . har stora delar av kontinenten haft en mycket gynnsam ekonomisk utveckling och flera länder har börjat göra stora investeringar för att minska fattigdomen och öka tillgången till utbildning och hälsa. Antalet fattiga på kontinenten är nu enligt Sidas beräkningar färre än 200 miljoner. Enligt rapporten of Latin 2007 från FN:s ekonomiska kommission för och (ECLAC) är på god väg att klara millenniemålet om att halvera fattigdomen . Några av länderna har redan uppnått målet medan bland andra , , , , , och måste öka takten. som några av de senaste valen på kontinenten, som exempelvis i och , är tecken på att demokratiseringsprocessen fortskrider, så visar situationen i exempelvis , och på vilka enorma utmaningar som fortfarande finns. Flera av de latinamerikanska länderna har utvecklats i positiv riktning och ökar i såväl ekonomisk som politisk betydelse. Det bör avspeglas bättre i ökade relationer och fler politiska kontakter med exempelvis EU och FN. har på många områden en positiv utveckling och landet är en framväxande stormakt med en allt viktigare roll i det internationella samfundet. är en strategiskt viktig partner för . Stora problem återstår dock. De ekonomiska klyftorna är fortfarande enorma. Fattigdomen är stor i många länder. De knarkrelaterade konflikter som råder i pågår fortfarande, och det knarkrelaterade våldet, där speciellt oroar, ser dessutom ut att sprida sig till andra länder. Militärkuppen i var ett oacceptabelt och flagrant brott mot demokratins principer. Den är ett exempel på vilkenbräcklig demokratisk grund som några av länder fortfarande vilar på. Utgången i de medlingsförsök som fortfarande pågår är oklar, och de måste upp av ett tydligt och kraftfullt krav från omvärlden om att demokratin ska återinföras och dess institutioner och principer följas. För oss är det av största vikt att detta inte blir ett första steg på, eller tas som bevis på att det är möjligt att anträda, en väg tillbaka till kuppernas . brottas med flera stora problem som förvärras av att klimatet förändras, bland annat skogsskövling och jorderosion. Ekologiskt känsliga områden som regnskog, biologisk mångfald etc. skyddas inte tillräckligt och utnyttjas inte på ett hållbart sätt. Naturkatastrofer som översvämningar och jordbävningar har blivit vanligare. Särskilt och drabbas ofta av orkaner. I pågår en intern väpnad konflikt med flera aktörer, gerillaorganisationerna Farc-EP, ELN samt den paramilitära gruppen AUC (), som i huvudsak lagt ner sina vapen. Såväl Farc-EP som ELN begår mycket allvarliga brott mot internationell humanitär rätt, exempelvis tvångsrekryteringar av barn, urskillningslösa attacker mot civilbefolkningen, tvångsförflyttningar, kidnappningar, användning av anti-personella minor, bilbomber samt mord på och hot mot folkvalda. Flera tusen människor har kidnappats och tvingats leva i fångenskap under mycket svåra förhållanden. beräknas Farcgerillan hålla drygt 600 fångar. Några av de mest namnkunniga fångarna, som t.ex. den före detta presidentkandidaten , har på olika sätt frigetts eller fritagits tillsammans med ett antal medfångar. Detta inger en liten strimma av hopp men det är fortfarande en lång väg att vandra innan gerillans fångar tillika alla tillfångatagna gerillamän återfått sin frihet. Utanför och näst efter är det land som har flest internflyktingar i världen. Enligt Sida är uppskattningsvis av befolkningen på flykt på grund av den interna konflikten och det ökade våldet i landet. Ett stort problem i vissa delar av är narkotikahandeln och kokaodlingen och då särskilt i . I stort sett allt kokain som finns att tillgå i världen framställs i den andinska regionen, som förutom består av , , och . Att få ett stopp på narkotikahandeln tycks vara näst intill omöjligt, bland annat med tanke på att rättsväsendet är ineffektivt och urholkas av korruption. Frågor om demokrati, fred, mänskliga rättigheter och konflikthantering berör alla i , ned till det minsta lokalsamhället. Paradoxalt nog har under hela den tid som den väpnade konflikten i landet pågått varit en politisk demokrati, med demokratiska val, ett starkt civilsamhälle och ett dynamiskt kulturliv. Det största hindret för en positiv utveckling i är den interna väpnade konflikten och narkotikakartellernas inblandning i politiken. Narkotikan och narkotikahandeln är med andra ord såväl ett socialt problem som en finansieringskälla för de illegala väpnade grupperna i landet. är ett av världens mest våldsdrabbade länder, främst på grund av inbördeskriget och brottssyndikatens produktion och smuggling av narkotika. Mordfrekvensen i narkotikamaffians huvudorter Medellín och är bland den högsta i världen. Näringslivet plågas av rån, utpressning och kidnappningar, som oftast utförs av vänstergerilla eller högermilis. Våldet och kriminaliteten, såväl i organiserad form som spontant på gator och torg, är ett annat stort problem som väntar på en förändring till det bättre. bryter också mot de mänskliga rättigheterna. På pågår allvarliga kränkningar, studentledare hotas och mördas, och ett stort antal tvingas på flykt. Enligt uppgifter från Sida mördas 20 människor i landet av politiska anledningar, vilket vi socialdemokrater inte kan acceptera och helt fördömer. har varit ett av världens farligaste länder för journalister och fackligt aktiva. Här bör den ställa tydliga krav på . Vi socialdemokrater anser att en förhandlingslösning måste till för att uppnå fred mellan de olika grupperingarna i . Diplomatiska kontakter ska kombineras med ett slagkraftigt utvecklingsarbete. Vi bör agera såväl bilateralt som tillsammans med de andra medlemsstaterna i EU. Här kan också FN spela en central roll när det gäller fredsförhandlingarna. Att även fortsättningsvis stödja den positiva demokratiska utvecklingen i är viktigt. I vissa avseenden finns stora likheter mellan och . I båda länderna finns viktiga naturresurser inom skogs-, gruv- och jordbruksindustrin och båda är beroende av utrikeshandel. Ett utmärkt exempel på samarbete är den gemensamma fond som och har skapat och som har till syfte att främja samarbete och långsiktiga affärsrelationer mellan svenska och chilenska små och medelstora företag. Grunden för samarbetet är innovation, kunskapsöverföring och kunskapsutbyte av teknologi och metoder. I tycks militär och polis stå mer eller mindre maktlösa inför den eskalerande våldsvåg som det pågående knarkkriget nu medför. pågår ett regelrätt krig mellan de två stora allianserna av drogsyndikat på grund av de intäkter i mångmiljardbelopp det rör sig om för den som dominerar smugglingen till . Det är också i gränsstaden som de flesta brotten begås, även om våldet finns i hela landet. Offer skjuts ned på öppen gata eller kidnappas och torteras till döds, och allt fler civila drabbas. De mexikanska drogkartellerna har dessutom etablerat sig som ledande i distributionsledet i genom att upprätta underjordiska grossistcentraler i flera större städer. Kartellerna agerar på båda sidor om gränsen och använder sig av vapen som till allra största delen tros vara köpta i .