mot · GY02So282 · 2010-10-20 00:00:00 — Tillsättande av en folkhälsokommission tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en folkhälsokommission med uppgift att föreslå åtgärder mot ojämlikheten i hälsa och att förbättra hälsan för hela befolkningen. , ställde sig WHO:s högsta organ, Världshälsoförsamlingen bakom rapporten the gap in a generation. Rapporten hävdade bland annat att Social orättvisa dödar människor i överväldigande omfattning. Bakom rapporten stod en kommission, ledd av , där också Nobelpristagaren ingick, liksom president och ett antal forskare inom folkhälsoområdet. Den svenska folkhälsopolitikens portalmål är att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsa på lika villkor. Fokuseringen på bestämningsfaktorer för hälsa, formulerade som målområden, har varit kännetecknande för och har vunnit stort internationell respekt. Trots detta föreligger stora skillnader i hälsa mellan olika grupper i . skiljer det i livslängd mellan de med grundskoleutbildning och de med postgymnasial utbildning. Skillnaden ökar dessutom . Det finns en bild av att är ett jämlikt land med relativt små skillnader. Även om det finns andra länder som har mycket större skillnader så är verkligheten att skillnaderna i medellivslängd mellan vissa områden i är lika stor som mellan och . Dödligheten i sjukdomar som skulle kunna förhindras genom vårdens eller folkhälsopolitiska insatser är mer än fyra gånger så hög bland lågutbildade män som bland högutbildade kvinnor. Omkring 4000 dödsfall skulle kunna undvikas i om alla människor hade samma hälsosituation som högre tjänstemän. Kommissionen påvisade de enorma skillnaderna i hälsa mellan människor på olika delar av klotet. En nyfödd flicka i har fyra årtionden kortare livslängd än en i . Även inom länder, som , finns förfärande skillnader. Det är ett etiskt imperativ för regeringar att göra något åt dessa, hävdade . Ett av huvudbudskapen i var att business as usual is not an option. Detta budskap gäller utan tvekan också . riksdag har antagit det framsynta målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor. Trots detta ökar de sociala skillnaderna i livslängd i oavbrutet sedan minst två decennier. Det är inget unikt svenskt problem, snarare ett typiskt problem för rika länder. arbete har gått ut på att finna metoder för att motverka denna utveckling. Uttrycket att utjämna hälsoskillnaderna inom en generation är inte retorik, utan ett försök att skissera en ny politik på folkhälsoområdet. Denna nya politik utgår från insikten att hälsan i stor utsträckning bestäms av sociala, ekonomiska och politiska förhållanden; hur vi växer upp, arbetar och tar hand om varandra. Den växande ojämlikheten i hälsa är ett resultat av förändringar av dessa förhållanden. Men generella insikter räcker sällan för att göra praktisk politik. Därför har flera länder, som och , liksom WHO:s Europaregion beslutat att göra egna utredningar, i efterföljd. Den engelska rapporten (, Health Lives) innehåller en mängd konkreta politiska förslag. Även behöver en bred diskussion med politiker, forskare och företrädare för olika samhällssektorer. Om arbetsmarknaden, arbetslivet eller skolan förändras så att fler människor rapporterar oro, sömnbesvär eller ohälsa så föreligger kanske en målkonflikt mellan ekonomiska och hälsomässiga mål? Frågan om de långsiktigt ökade sociala skillnaderna i hälsa i behöver läggas på bord. Istället för att ensidigt fokusera på sjukförsäkringens regler. I riksdag har frågor framförts om inte också borde tillsätta en parlamentarisk kommission för att dra lärdomar från arbete. Statsministern tog inte ställning utan hänvisade till dåvarande folkhälsoministern, . Som i sin tur gav ett regeringsuppdrag till . FHI:s regeringsuppdrag har resulterat i en rapport, som knappast håller måttet. Tyvärr lyckas den inte svara på frågan bakom regeringsuppdraget: Vad kan lära sig av arbete? De förslag som överlämnas till regeringen är inte förankrade i diskussioner med referensgruppen; de har dålig koppling till rapporten och det är oklart vilket stöd de har i tidigare forskning. Hela upplägget av regeringsuppdraget har varit märkligt. Beslut togs men först kom arbetet igång. Arbetet påbörjades alltså med stark försening för att sedan gå i expressfart. och har haft en lång myndighetsdialog kring uppdraget. Och det bidde en tumme. Refererensgruppen av experter sammankallades första gången , drygt 8 månader efter det att regeringen beslutat om uppdraget till FHI. De förslag som överlämnas till regeringen har redan förankrats hos regeringen () men referensgruppen fick ta del av dem första gången på en workshop . På denna workshop riktades för övrigt en stark kritik mot arbetet både från forskare och regionala myndigheter. I diskussionen fanns också en förkrossande enighet kring behovet av en svensk parlamentarisk kommission/utredning med uppgift att föreslå åtgärder mot den ökade ojämlikheten i hälsa i . Många på mötet ansåg att regeringen ska tillsätta en folkhälsokommission. Det är mycket svårt att förstå varför detta krav inte fanns med i FHI:s katalog över förslag till den . Det finns behov av att på allvar lyfta folkhälsofrågorna i . Det skillnader i hälsa hos befolkningen som nämns ovan är oacceptabla. Att främja hälsa är att styra samhället mot långsiktig hållbarhet, såväl ekologiskt, socialt som ekonomiskt. Det handlar om att forma samhällsstrukturer som skapar goda förutsättningar för människors levnadsvillkor. Därigenom underlättas och stimuleras enskilda individer till goda levnadsvanor. Det övergripande målet för folkhälsoarbetet är att Skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att lyckas med detta behövs politiska beslut, en politik där både samhällets ansvar och människors förutsättningar att göra goda val beaktas. Den nuvarande regeringen har påtagligt tonat ned samhällets ansvar. Den särskilda ministerposten som Folkhälsominister är borttagen i den nya regeringen och uppgifterna delade på två statsråd och närmare kopplade till sjukvården. Detta innebär större fokus på levnadsvanor och pekpinnar än bakomliggande faktorer som forskningen lyfter fram. De hälsoskillnader mellan människor som finns i samhället förklaras bara till en mindre del av biologiska orsaker. Det är människors livsvillkor som har störst betydelse för hälsan. Livsvillkor och levnadsförhållanden påverkar livsstil. Kvinnor drabbas ofta hårdare än män. Det behövs en genomgripande diskussion mellan politiker, forskare och experter för att förstå orsakerna till, och identifiera åtgärderna mot, den växande sociala ojämlikheten i hälsa i . Kommissionen skall både ge en översikt av den sociala ojämlikheten i hälsa i , analysera orsakerna till denna och ge förslag till åtgärder som förbättrar folkhälsan och reducerar ojämlikheten i hälsa. Det handlar om att hitta metoder att lyfta hälsan för alla grupper i samhället över hela det sociala spektrat. Man skall utveckla dialog med de aktörer i samhället som förfogar över de strategiska insatser som behöver komma till stånd. förebyggande och hälsofrämjande arbete inom alla områden är centralt. Det gäller att utforma samhället så att både varje verksamhet och den samlade effekten är både hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande. Samhällsplaneringen bör t.ex. inbegripa arbete för fler gröna miljöer, bättre luftkvalitet och minskat buller. Rörelse i alla former är viktigt, och bör understödjas. Miljömål och folkhälsomål behöver samordnas. Kommissionen skall speciellt ta del av lärdomarna från WHO:s Commission on Social Determinants of Health, från den brittiska Inequalities in post-2010 samt från den översikt som genomförs av . Kommissionen kan utgöras av riksdagsledamöter från samtliga partier och inkludera forskare och experter med speciell kompetens och betydelse inom området.