ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A394 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en proportionalitetsprincip bör införas vid konflikter i linje med förslaget i utredningen och lönebildning (SOU 1998:141). har en tradition av starka och självständiga parter på arbetsmarknaden som är vana att ta stort ansvar genom att sluta kollektivavtal. Vi kristdemokrater är övertygade om att denna modell är värd att bygga vidare på. Den gör att politiker kan hålla sig borta från att stifta lagar om minimilöner, och den gör att lokala och branschspecifika förutsättningar får utslag i de avtal som sluts. En sådan ordning är bra för hela arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har också visat sig ge få konfliktdagar och ett klimat av ansvarstagande från båda parters sida, där hänsyn tas till både arbetstagares och arbetsgivares behov. ska det sägas att den starka konflikträtten som åligger arbetstagarnas parter ger löntagarorganisationerna ett övertag gentemot arbetsgivarna. En lösning på detta skulle kunna vara att införa en proportionalitetsprincip. Detta föreslogs också av den förre socialdemokratiske statssekreteraren i utredningen och lönebildning (SOU 1998:141). Tyvärr valde den dåvarande regeringen att inte införa en sådan princip. En bättre proportionalitet kan åstadkommas bland annat genom att rätten till sympatiåtgärder begränsas och att ett proportionalitetskrav införs för att begränsa möjligheten till stridsåtgärder som kostar lite för den egna organisationen men orsakar stora kostnader för motparten och tredjeman. Proportionalitetskravet skulle inte bara omfatta den första stridsåtgärden, utan även svarsåtgärder från motparten. Ett proportionalitetskrav skulle kunna införas inte bara vid förhandlingar om tecknande av ett nytt kollektivavtal utan också vid blockad och andra stridsåtgärder för att förmå ett företag att ansluta sig till ett redan gällande avtal. Att införa proportionalitetskrav skulle innebära att fackföreningen exempelvis inte får ta ut små nyckelgrupper i strejk om det vållar mycket stor skada för arbetsgivaren. Huruvida en åtgärd är proportionell eller inte bör prövas dels med utgångspunkt från åtgärden, dels den skada den orsakar. Vid en internationell jämförelse framkommer bland annat att strejkrätten är hårdare reglerad i exempelvis , , och . I är strejkrätten underordnad en proportionalitetsprincip och har ett brett stöd från två stora folkpartier, och Socialdemokraterna. Proportionalitetsprincipen innebär att facket måste ta hänsyn till framför allt de ekonomiska skadeverkningarna med strejken. Att strejka för att få igenom krav som inte kan uppfyllas genom kollektivavtal tillåts inte. Sympatistrejker är i praktiken otillåtna. Det är i sista hand den tyska arbetsdomstolen som avgör om en tvist är oproportionerlig eller ej. Felande part får betala vite eller skadestånd. I linje med slutsatserna i utredning Medling och lönebildning (SOU 1998:141) föreslår vi därför att en proportionalitetsprincip införs vid arbetsmarknadskonflikter.
mot · GY02A401 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en statlig utredning om män, maskuliniteter och jämställdhet. På det feministiska området har det länge förts en kamp för att synliggöra och uppvärdera kvinnor och kvinnors bedrifter. Att vidga föreställningar om vad som menas med att vara kvinna, och att det finns olika sätt att vara kvinna på har varit ett mål för emancipationsrörelsen. har även diskursen om vad som menas med att vara man och på vilka sätt man kan vara det vuxit. Framväxten av maskulinitetsforskningen är ett exempel på det. anser att det är hög tid att också politiken problematiserar frågor om maskulinitet och mäns och pojkars situationer utifrån ett helhetsperspektiv. Att män och manlighet är norm, och att manlighet är sammankopplat med makt, medför inte per automatik att den normativa manlighet som råder är gynnsam för män i gemen. Gruppen mäns överrepresentation i maktpositioner, i vissa yrken, i våld (inklusive suicid), missbruk, olyckor, hemlöshet, kriminalitet etc. är alla aspekter av maskulinitet som måste ifrågasättas och bättre analyseras. Då uppstår nya möjligheter till åtgärder för förändring av strukturella aspekter om kön, vilket så klart påverkar också kvinnor. Frågor måste ställas om de strukturella hinder som skapar svårigheter för många män att utöva ett aktivt och närvarande föräldraskap, att söka vård för ohälsa m.m. Frågor måste ställas om prostitution bland unga män (som säljer sex till företrädesvis män), homofobi och hatbrott utövat av män, pojkars sämre skolbetyg etc. Med en utvecklad och mer förankrad förståelse av maskulinitet i politiken kan samhällets våldsförebyggande arbete mot mäns våld mot kvinnor, men också mäns våld mot män, vidareutvecklas och göras mer effektivt. finns indikationer i studier från bl.a. att så är fallet. menar att inget av det som sagts ovan står i konflikt med en feministisk grundsyn eller feministisk ingång i frågorna. Tvärtom är frågor om maskulinitet en viktig del av en verklighetsförankrad och radikal jämställdhetspolitik. Kunskapsperspektiv om hur makt- och samhällsstrukturer bidrar till att forma manlighet är ett kompletterande verktyg för att påskynda utvecklingen mot ett jämställt samhälle. Det är inte att tappa fokus på kvinnors rättigheter, snarare tvärtom. Kan vi förstå vad som uppbär de problematiska delarna av maskuliniteterna kan vi också enklare och med mer riktade åtgärder få till stånd en förändring. Även om maskulinitetsforskningsfältet växer vet vi inte tillräckligt för att kunna vidta konkreta politiska åtgärder. Initialt vill att regeringen tillsätter en statlig utredning om män, maskuliniteter och jämställdhet. Utredningen ska sammanställa fakta och ta fram utvecklingsvägar för hur politiken kan nyttjas som ett verktyg för att skapa förändring av maskuliniteter och bättre förebygga mäns våld. Utredningen ska i sitt arbete integrera perspektiv på ålder, sexuell identitet, klass, etnicitet och funktionshinder.
mot · GY02A405 · 2010-10-20 00:00:00 — Implementering av EU-direktiv i riktlinjer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av implementering av EU-direktiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över riktlinjerna och uppdraget för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att justera inriktning till ett mer konsultativt och framåtsyftande förhållningssätt. En god arbetsmiljö är en förutsättning för arbetstagare, arbetsgivare och ett gott företagsklimat i . Arbetsgivare måste kunna garantera att anställda inte råkar ut för skador eller sjukdom på grund av arbetet. Ett aktivt arbete för att främja arbetsmiljön är något som majoriteten av de svenska företagen arbetar med i syfte att främja de anställdas hälsa. En viktig framgångsfaktor för arbetsmiljön för arbetstagare är att för en god dialog och hjälper företagarna i detta arbete. Fler exempel talar dock mot detta, det vill säga snarare stjälper än hjälper företag. riktlinjer grundas främst på EU-direktiv. Problemet har dock varit en överimplementering av dessa direktiv, på företagens bekostnad. Regeringen borde därför göra en grundlig genomlysning av implementering av EU-direktiv och hitta ett för verket bra förhållningssätt gentemot arbetsgivarna så att en god arbetsmiljö främjas. lämnade en slutredovisning av det regeringsuppdrag som bedrivits 20062009. Det är glädjande att regelbördan för företagen har minskat men regeringen bör se över riktlinjerna och uppdraget för och justera dess inriktning till ett mer konsultativt och framåtsyftande förhållningssätt gentemot arbetsgivarna och främjandet av en allt bättre och tryggare arbetsmiljö. i (M)
mot · GY02A410 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om otillgänglighet som diskriminering. gör otillgänglighet att många människor hindras från att delta i samhället. Det är alltifrån för höga trottoarkanter till viktig myndighetsinformation som inte finns som lättläst. Detta trots att antog en handlingsplan med mål om att ska göras tillgängligt för personer med funktionsnedsättningar. Arbetet för att nå målen har gått alldeles för långsamt. Det behövs en ny plan som beskriver när ska ha uppfyllt de olika tillgänglighetsmålen, vilka konkreta krav som ska ställas på olika aktörer och vad som händer om inte målen uppfylls. För bred politisk förankring bör genomförandeplanen tas fram gemensamt av staten, Kommuner och Landsting samt brukarorganisationer inom handikappområdet. Att skolan, affären eller kollektivtrafiken är byggd så att man stängs ute om man har en funktionsnedsättning är inte acceptabelt. Ändå räknas inte bristande tillgänglighet som diskriminering. När den borgerliga regeringen slog samman diskrimineringslagarna till en enda, valde man att inte ta med bristande tillgänglighet. Istället har man låtit frågan försvinna i utredningar. Regeringen har hållit ett högt tempo i t.ex. projektet att montera ned sjukförsäkringen, men i arbetet att skapa tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning har man däremot hållit ett väldigt lågt tempo. Vi vill förstärka lagstiftningen mot diskriminering, så att den även inkluderar tillgänglighetsfrågor. Kostnadsaspekterna av genomförandet av en sådan lagstiftning måste belysas noggrant. En stark lagstiftning mot diskriminering ger ett verktyg för att människor med funktionsnedsättningar i större utsträckning blir delaktiga i samhälls- och arbetsliv. är det för handling. Färdiga utredningsförslag om att bristande tillgänglighet ska anses som grund för diskriminering finns redan. Det är viktigt att noggrant följa hur praxis utvecklas när ett sådant förslag genomförts så att lagstiftningen inte tolkas vare sig för snävt eller för vidsträckt samt så att de skälighetsbedömningar som ska göras inte utmärks av för stor grad av godtycke. I är otillgänglighet klassat som diskriminering . Där har lagstiftningen varit ett viktigt verktyg och effekten har varit att arbetet för tillgänglighet har synliggjorts och tagits på mer allvar av företag och myndigheter. Man rättar till brister redan innan de blir anmälda och byggbranschen har påverkats redan på planeringsstadiet. Exemplet från visar också att det inte finns någon anledning att dramatisera kostnaderna. Regeringen bör mot denna bakgrund återkomma med förslag om otillgänglighet som diskriminering i enlighet med vad som anförs i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02A412 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en bred översyn i syfte att trygga migrantarbetares villkor. Framförallt irreguljära migranter är i vårt samhälle en av de mest utsatta grupperna för diskriminering och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. nås vi exempelvis av rapporter om tredjelandsmedborgare som utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden, exempelvis bärplockare. måste motarbeta och eliminera exploatering av alla typer av migrantarbetare och deras familjemedlemmar. Konventionen erbjuder bland annat skydd mot slaveri, rätt till skydd av egendom, skydd mot våld och övergrepp, rätt till identitetshandlingar och skydd mot kollektiv utvisning. Det handlar om att visa att man tar allas lika värde på allvar, och dessutom skicka signaler till andra länder att det här är något som tar på allvar. Frågan om migrantarbetares situation kan ses som en fråga som berör endast arbetsmarknadens parter, men i själva verket är det något som angår hela samhället: Vi ska inte acceptera att människor utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och lever här under slavliknande förhållanden. Därför är det av stor vikt att regeringen gör en bred översyn över vilka åtgärder som behövs för att trygga migrantarbetares villkor.
mot · GY02A418 · 2010-10-25 00:00:00 — Angående fredsplikt på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att genomföra en analys av hur framväxten av konkurrerande fackliga organisationer påverkar den svenska arbetsmarknaden och, om det är påkallat, lägga fram förslag som bidrar till ökad stabilitet. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på starka avtalsslutande parter som garanterar stabila villkor för såväl de anställda som företagen. Avtal som omfattar alla anställda innebär tydlighet om arbetsvillkor och löner likaväl som det garanterar fredsplikt på arbetsmarknaden. Det är således en modell som långsiktigt gynnar såväl båda parter som samhället i stort. har både och LO uttryckt försiktigt intresse för ett nytt övergripande avtal som bidrar till långsiktig stabilitet på arbetsmarknaden. Det är ett intressant initiativ som, givet att parterna kan närma sig, kan skapa goda förutsättningar för en ny era av samsyn kring ramverket för hur förhandlingar ska ske. pågår emellertid en mer oroande utveckling, där allt fler kollektivavtalsområden sett konkurrerande fackföreningar växa fram. har skärpt tonläget bl.a. i Länstrafik, Systembolaget och ytterligare andra konflikter, trots att det funnits ett kollektivavtal med de på arbetsplatserna dominerande fackförbunden. Ytterligare exempel är situationen för de svenska hamnarna, där kollektivavtalet med inte binder . Ett annat är räddningstjänsten, där avtal inte är bindande för de heltidsanställda medlemmarna i . I många fall kompliceras situationen av att vissa arbetsplatser kan domineras av medlemmar som inte omfattas av ett kollektivavtal. Även om föreningsfriheten självfallet innebär att människor har rätt att bilda fackföreningar som konkurrerar med de etablerade facken inom kollektivavtalsområdena, så innebär den uppkomna situationen stora svårigheter för företagen och innebär dessutom att de fackliga organisationerna kan komma att försvagas. I förlängningen är det en utveckling som ingen tjänar på. I en situation där en av två eller fler fackliga organisationer inte binds av fredsplikt minskar incitamenten för arbetsgivare att kompromissa om fackliga krav för att i gengäld få fredsplikt. Å den andra sidan finns det starka incitament för den kollektivavtalsslutande fackliga organisationen att ställa så tuffa krav att man minimerar risken för medlemsflykt, även om det går ut över sektorns konkurrenskraft och därmed hotar jobben för de egna medlemmarna. Mot den bakgrunden finns det skäl att analysera vad en utveckling mot allt fler konkurrerande organisationer innebär för den svenska arbetsmarknaden. En sådan analys bör belysa flera aspekter av utvecklingen, som konkurrenskraften, fredsplikten, de fackliga organisationernas ställning och hur avtalsrörelserna i stort påverkas. Regeringen bör därför ge i uppdrag att genomföra en analys av hur framväxten av konkurrerande fackliga organisationer påverkar den svenska arbetsmarknaden och, om det är påkallat, lägga fram förslag som bidrar till ökad stabilitet. Per Åsling (C)
mot · GY02A419 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mentorer för invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklad boendeinformation för invandrare. Vi bör utveckla ett mentorskap för nyanlända. Mentorerna ska vägleda nyanlända för att lära dem det svenska samhället. Syftet ska också vara att ge dem bättre kontaktytor, vilket kan förbättra deras möjligheter att få jobb. Mentorskapet ska även ge möjlighet till kulturutbyte åt bägge hållen där saker som sociala koder lärs ut och erfarenheter kan utbytas som språkutvecklingen förbättras. Språket är oftast nyckeln till ett jobb som vidare kan vara nyckeln till att delta i samhällsutvecklingen. Vi bör även bli bättre på att informera nyanlända invandrare om möjligheter och risker med olika former av eget boende. Syftet ska vara att ge de nyanlända den kunskap de behöver för att kunna fatta rationella beslut om sitt boende. Som det är så söker många sig till de orter där de har släkt eller vänner, vilket försämrar möjligheterna till integration. Och utvecklingen stagnerar oftast eftersom de direkt hamnar i ett utanförskap. bör se över möjligheterna att utveckla ett mentorskap för nyanlända samt se över en utvecklad boendeinformation. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02A420 · 2010-10-27 00:00:00 — Åtgärder mot mobbning i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell handlingsplan mot mobbning i arbetslivet. Medan mobbning i skolan tilldragit sig stort och berättigat intresse är det betydligt tystare om mobbning på arbetsplatserna. De kartläggningar som gjorts visar att av alla anställda kan vara drabbade av mobbning men någon aktuell statistik finns inte och för ingen särskild statistik för mobbning. Mobbningen kan ta sig olika uttryck. Man talar inte till den utsatta, man låter sig inte tilltalas av den mobbade. Man kan frysa ut personen, komma med ständig kritik, visa förakt via kroppsspråket. Man kan sprida illvilliga rykten. Övergreppen är systematiska och kan pågå långa tider. I nära hälften av mobbningsfallen är det arbetskamrater på samma nivå som mobbar någon annan anställd. I en tredjedel av fallen handlar det om övergrepp uppifrån och nedåt medan det i av fallen förekommer fall där anställda mobbar sin chef. Mobbningen har visat sig kunna leda till att den mobbade begår självmord. Inte sällan söker den mobbade hälso- och sjukvården för olika besvär där läkaren inte ser att mobbning kan vara den utlösande orsaken. har gett ut föreskrifter om kränkande särbehandling på arbetsplatserna men de innehåller inga straffsanktioner. kan inte lägga ett förbud mot en arbetsplats som om det inte följs tvingar arbetsgivaren till vite. Det går visserligen att gå till allmän domstol och stämma företaget. Man kan också anmäla fallet som arbetsmiljöbrott men då måste det finnas en konstaterad skada som har samband med det förmodade brottet, vilket kan vara svårt. har heller aldrig skickat ett mobbningsfall för åtalsprövning. Mobbning på en arbetsplats har allvarliga konsekvenser för den enskilde men också för arbetsgivaren genom de störningar i produktiviteten mobbningen förorsakar. Mot bakgrund av detta och att har begränsade möjligheter att åtgärda problemen bör en handlingsplan tas fram mot mobbning i arbetslivet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02A421 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marscher för tillgänglighet. Att vårt samhälle har en hög tillgänglighetsgrad är oerhört viktigt från både demokratisk synpunkt och jämlikhetssynpunkt. Bristande tillgänglighet påverkar vår vardag och förhindrar oss från att vara delaktiga på lika villkor och från att kunna utöva våra demokratiska rättigheter. är nu klar sedan cirka , och det föreslås att ett förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs i diskrimineringslagen. Det betyder att om någon underlåter att vidta skäliga åtgärder så ska denna dömas för diskriminering. Den socialdemokratiska regeringen satte ett ambitiöst mål att 2010 skulle offentliga lokaler vara tillgängliga för alla, oavsett om man har ett funktionshinder eller inte. Ett mål som inte uppnåtts. Vi kan konstatera att det fortfarande finns brister i det offentliga rummet. Det har blivit betydligt bättre, men det finns fortfarande många brister kvar att åtgärda, exempelvis i offentliga lokaler och där det finns samhällstjänster som vi alla har behov av att ta del av. Det gäller banker, affärer, restauranger, kulturlokaler och så vidare. Tillgängligheten till kommersiella lokaler regleras av tydliga regler vid ny-, om- och tillbyggnad det handlar då om bygglov. Men detta är ett område där det finns mycket övrigt att önska. Alltför ofta får design gå före det praktiska och det ställer till problem för många. Regeringen undertecknade för funktionshindrade, Agenda 22. Ett åtagande som förpliktigar och som måste följas av faktiska åtgärder från statens sida. Lagstiftningen behöver ses över för att funktionshindrade ska kunna få tillgång till alla lokaler, såväl i kommunala och statliga som kommersiella lokaler. Det är inte bara den fysiska miljön som har brister i tillgängligheten. Många företag, organisationer, kommuner och myndigheter har även brist på sina hemsidor. Utvecklingen går allt mer mot att tillhandahålla information till medborgarna via den egna hemsidan. De flesta företag, organisationer, kommuner och myndigheter använder detta sätt för att kommunicera. Men alltför ofta glöms tillgänglighetsperspektivet bort. Kommuner och myndigheter tillhör de som ändå lyckats relativt bra eftersom många har haft 2010 som ett mål för att uppnå en bättre tillgänglighet även för sina internetbaserade tjänster, men företag, organisationer och även de politiska partierna har fortfarande mycket kvar att göra. Vi kan fortfarande se många brister inom tillgängligheten och dessa blir ett stort hinder för personer med funktionsnedsättningar att delta i samhället på lika villkor. Det är dags att gå från ord till handling när det gäller frågan om tillgänglighet för alla och förhoppningen är att behovet av tillgänglighetsmarscher ska upphöra.
mot · GY02A423 · 2010-10-27 00:00:00 — Jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen snabbt måste vidta åtgärder för att säkerställa att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas står i paritet med åtgärdens syfte. När regeringen införde den så kallade jobb- och utvecklingsgarantin aviserades en fas tre för alla deltagare som inte fått jobb i garantin. Syftet förklarades vara att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas skulle komma tillbaka i arbete. De skulle få sysselsättning eller arbete efter förmåga . Det förklarades också att om inte syftet uppnåddes så fanns möjlighet till ytterligare perioder inom ramen för garantins tredje fas. var det dags för de första arbetslösa som deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin längre än att ta stegen in i garantins tredje fas. står det också klart att den sysselsättning som erbjuds inte får konkurrera med ordinarie arbete i de verksamheter där de arbetslösa placeras. Det ska tvärtom handla om arbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda. Jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas har endast praktiserats . Därmed inser vi att det är omöjligt att göra en heltäckande seriös bedömning av hur garantins tredje fas fungerar och om den fungerar på det sätt som regeringen och riksdagsmajoriteten tänkt sig. Trots det kan vi inte stillatigande bara lyssna till alla de vittnesmål som levereras om förhållanden för dem som mer eller mindre tvingats ta steget in i tredje fasen. Många berättar att de hamnat hos oseriösa så kallade anordnare där det alldeles uppenbart handlar om att utnyttja för anordnarna gratis arbetskraft. Det finns också många som vittnar om att den statliga ersättningen om per person och så kallad anvisningsdag för att täcka handledarkostnader i för liten grad används till handledning. Mot bakgrund av det anförda föreslås att regeringen snabbt måste vidta åtgärder för att säkerställa att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas står i paritet med åtgärdens syfte.
mot · GY02C2 · 2010-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:242 Ny konsumentkreditlag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett räntetak för sms-lån. Sms-lån är ett snabbt och lätt sätt att låna pengar för den som befinner sig i en akut situation och behöver låna pengar snabbt. Genom ett undantag i konsumentkreditlagen behöver de bolag som lånar ut pengar inte uppge den effektiva räntan på lån . Det krävs inte heller någon ordentlig kreditprövning för dessa lån. Regeringen föreslår nu en förändring av konsumentkreditlagen som innebär att en kreditprövning ska ske av låntagaren innan ett lån beviljas och att den effektiva räntan alltid ska anges så att det tydligt framgår vad kostnaden blir för lånet. Men förslaget behöver kompletteras med ett räntetak för sms-lån för att skydda låntagarna från att drabbas av alltför höga lånekostnader. Ledamot (S)