mot · GY02So543 · 2010-10-27 00:00:00 — Det ska dock finnas en öppenhet för att det på vissa platser kan finnas särskilda skäl för att organisera verksamheten på annat sätt, för att inte slå sönder annat uppbyggt arbetssätt som kan vara lika bra ur ett barnperspektiv. Det är av stor vikt att barnen inte behöver resa så långt för att komma till ett barnahus. Regeringen bör återkomma med ett förslag för att påskynda utvecklingen av uppbyggandet av barnahus. Barns rätt till eget biträde Enligt en paragraf i som infördes ska den som utför utredningar i mål om vårdnad, boende och umgänge ta reda på barnets inställning och redovisa den för rätten. Enligt har barn också rätt att komma till tals. undersökningar visar att lagstiftningen inte har fått önskad effekt. Mer än efter att den trädde i kraft finns bara uppgifter om att barn har fått komma till tals i drygt hälften av utredningarna om vårdnad, boende och umgänge. anser att barn ska ha rätt till eget offentligt biträde i mål som rör vårdnad, boende och umgänge för att säkerställa att barnet kommer till tals och att barnets intressen tas tillvara. Den personen ska ha särskilda kunskaper i hur man pratar med barn så att det blir tydligt vad barnet har för behov och önskemål. Ett sådant system finns redan när det gäller LVU, lagen om vård av unga, och fungerar ofta väl. Vi anser också att barnets biträde endast ska företräda barnet och se till barnets behov och till exempel inte medla mellan föräldrarna. Alltför ofta får vi signaler om att kunskapen om barn inom rättväsendet är för dålig. Till exempel saknas det i många fall metoder för att höra barn, möjligheter att videoinspela samtal samt samtalsrum anpassade för barn. Barns berättande tar tid och kräver mycket tålamod av den som lyssnar. Barn läser av vad vuxna orkar höra och om de har tid och förmåga att lyssna. Att få barn att våga berätta är en långsam process som kräver stor kunskap i barnpsykologi. I vissa fall har domstolar samt polis- och åklagarmyndigheter tagit denna uppgift på allvar och vidareutbildat berörd personal för att få bättre barnkunskap. Domstolar där personalen är mer insatta dömer mer initierat än de som saknar kunskap. Alla barn ska ha den rätten. De som arbetar med misshandlade kvinnor och deras barn vittnar om att vissa advokater förstår problematiken, andra inte alls. De beskriver också att det är en stor skillnad i hur polisen och jobbar, beroende på om man är insatt i problematiken eller inte. Särskilda familjevåldsenheter inom polisen, med gemensamma utbildningsinsatser, har på ett storartat sätt underlättat arbetet. Likartade satsningar behövs även inom . Ett ytterligare grepp är att inrätta familjedomstolar med specifika kunskaper inom familjeärenden. Utbildningar och ökad erfarenhet skulle öka kompetensen så att barn i fortsättningen slipper ta konsekvensen av ett rättssystem som inte har tillräckligt med kunskap om hur villkoren för utsatta barn kan se ut. Regeringen bör ta initiativ till att barnkompetensen ökar inom rättsväsendet. Barn som bevittnat våld mot nära anhörig uppskattar att mellan 100 000 och 190 000 barn i bevittnar våld i familjen, men mörkertalet är stort. Dessa barn har en svag ställning i rättsprocessen. Ett slag mot en nära anhörig är även ett slag mot barnet. Ett barn som har sett sin mamma eller pappa bli slagen anses inte som brottsoffer i processuell mening, trots att barnet till följd av den brottsliga gärningen ofta har vållats påtaglig skada. Vi anser att ett barn som tvingats se en närstående misshandlas är ett brottsoffer och också ska ses som ett sådant i den juridiska processen. Barnet ska anses vara målsägande och kunna föra sin skadeståndstalan i brottmålsprocessen. Om barnet betraktas som målsägande måste polisen ta med barnets upplevelser, och inte bara de vuxnas, i utredningen. Som målsägande har barnet möjlighet att ha ett juridiskt biträde som för hans eller hennes talan under rättsprocessen. Vi vill att lagen ändras så att barn som upplever våld mot en närstående ska betraktas som brottsoffer och därmed ha målsägandeställning i rättsprocessen. Regeringen bör utreda vad som beskrivs ovan. Familjerådslag är ett sätt att fatta beslut om och planera insatser för barn och ungdomar med problem genom att engagera det egna nätverket inom den utvidgade familjen. Tanken är att det är människor i barnets närhet som bäst känner personen och kan komma med de bästa lösningarna. Socialarbetare kan aldrig vara experter på den enskilda människans problem, det är den enskilde tillsammans med sitt nätverk som är expert på sitt liv. Socialarbetaren har generella kunskaper och erfarenheter att erbjuda samt även tillgång till samhällets resurser. Familjerådslag har fått ett blandat mottagande och en blandad genomslagskraft. genomförde en uppföljning och utvärdering av familjerådslagsmodellen. I utredningen skriver man att förväntningarna på familjerådslagen bara delvis har infriats men att det är för tidigt att döma ut modellen. Vi vill att får ett nytt uppdrag att göra en översyn över familjerådslagsmodellen och att återkomma med förslag på hur den bättre kan användas i arbete. Det behövs riktlinjer för när modellen är tillämpbar och när den inte är det. Barn kan ha egna asylskäl. Barn kan ha bevittnat händelser som gör att de fått så kallade posttraumatiska stressyndrom. De kan ha blivit vittnen till att pappan dödats eller förts bort eller att mamman våldtagits. Tillståndet riskerar att försämras kraftigt om barnen avvisas tillbaka till hemlandet. I asylprocessen måste därför även barnen utredas, och strävan från sida måste vara att ge alla en rättvis prövning. Det är bra att vidtagit åtgärder för att stärka barnkompetensen bland sina anställda, men vi menar att det fortfarande inte fungerar tillfredsställande, framför allt då portalparagrafen inte ges tillräcklig tyngd. Barnens egna skäl ska alltid tas på allvar och prövas för sig och inte ingå i någon av föräldrarnas ärende. Barn som befinner sig i asylprocessen är särskilt utsatta. De behöver information om vilka rättigheter de har och vem som tillvaratar dem. är barn ofta osynliggjorda i asylprocessen och har inte möjlighet att komma till tals. anser inte att portalparagraf, tillika utlänningslagens 1 kap. 1 §, om att sätta barnets bästa i främsta rummet, eller konventionens artikel 1215 om barns rätt att bli hörda i asylprocessen, är tillgodosedda på ett tillfredsställande sätt. Därför bör regeringen ge i uppdrag att förbättra barnens situation i asylprocessen enligt vad som beskrivs ovan. Barns hälsa och ohälsa Barns rätt till vård När ett barn har skilda föräldrar med gemensam vårdnad behövs tillåtelse från båda föräldrarna för att ett barn ska kunna söka vård. Detta kan ibland utgöra ett stort hinder för barn som behöver vård. Det kan till exempel handla om att den ena föräldern inte vill att barnet ska få träffa en psykiatriker. Vi vill att detta hinder luckras upp, så att det blir möjligt för var och en av föräldrarna att söka vård för barnet. Regeringen bör återkomma skyndsamt med ett förslag angående detta. Förskrivningen av antidepressiva läkemedel till barn ökade kraftigt och första halvan av för att nu minska något. Orsakerna till ökningen var att det tidigare inte fanns antidepressiva läkemedel för barn. Att det nu minskar beror förhoppningsvis på att man har insett riskerna med att ge barn läkemedel som inte är utprovade på barn. Men det är fortfarande ett stort problem att så många barn behöver antidepressiva läkemedel för att må bra. En kartläggning av barns läkemedelsanvändning som görs på uppdrag av visar på stora brister. Många av de läkemedel som man ger till barn är inte utprövade för barn. Det innebär att läkarna måste utgå från dosen man ger till vuxna och räkna om det till barnets kroppsvikt. Men barns kroppar fungerar inte som vuxnas och reagerar kanske inte alls på samma sätt. av alla läkemedel som förskrivs till barn saknar dokumentation i . Ett exempel på förskrivning till barn som saknar vetenskapligt stöd och dokumentation i är sömnmedel och lugnande läkemedel till barn. För att samla dokumentation om hur barn påverkas av läkemedel föreslår vi i att man inför ett barn-FASS. Regeringen bör utreda möjligheterna att ta fram ett barn-FASS. Flexibel åldersgräns mellan BUP och vuxenpsykiatri Ungdomar befinner sig mitt emellan barndom och vuxenliv. Gränsen är flytande och varierar mellan individerna. Likadant är det inom psykiatrin, och ofta uppstår kontinuitetsbrott i kontakt och arbetssätt. Åldersgränsen mellan BUP och vuxenpsykiatrin är i allmänhet . förordade utredningen Det gäller livet (SOU 1998:31) en mer flexibel åldersgräns och pekar på de svårigheter som finns med en fast åldersgräns. Vi menar att en gräns inte kan vara fast utan behöver vara flexibel för att förhindra onödiga avbrott och förflyttningar i känsliga perioder. Man måste vid en sådan förändring noggrant följa konsekvenserna och ansvarsfördelningen och genomföra den på ett sätt så att inga ungdomar faller mellan stolarna. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag angående detta. Asylsökande barn har tillgång till terapeutisk vård, men det fungerar inte tillfredsställande. Det är av stor vikt att den rätten säkerställs. Även barn som lever gömda ska ha den rätten. ger alla barn rätt till hälso- och sjukvård och utbildning för att kunna utvecklas. har kritiserat för att inte leva upp till denna rätt. I jämförelse med svenska barn har flyktingbarn procentuellt högre psykisk ohälsa på grund av tidigare händelser. Det är viktigt att de känner sig trygga och säkra och kan lita på människor till exempel under en vistelse på sjukhus. Det har förekommit att barn ryckts upp ur sjukhussängen för att avvisas. Det krävs också att personal inom hälso- och sjukvården och skolan inte anmäler till polisen att dessa barn vistas där. Även barn som lever gömda måste få chansen att bearbeta det som hänt. Regeringen bör säkerställa att asylsökande barn snabbt får tillgång till terapeutisk vård om så behövs. Många föräldrar vågar inte på grund av rädsla för att bli angivna ta med barnen till den offentliga vården, så trots att gömda barn har rätt till sjuk- och hälsovård finns det en risk att de inte får tillgång till vård på grund av föräldrarnas rädsla. Barn kan också fara illa på grund av t.ex. föräldrars fysiska eller psykiska ohälsa. När föräldrar själva är svårt sjuka är det inte ovanligt att de brister i sin förmåga till ett gott föräldraskap. Därför är det inte förenligt med barnens bästa att inte behandla barnens föräldrar så att de kan fungera som föräldrar, t.ex. vid psykisk ohälsa eller sjukdom. Barn som är asylsökande har laglig rätt till all vård på samma villkor som barn bosatta i . Detsamma gäller papperslösa barn som har varit asylsökande. Skyldigheten för landstingen att ge barn som varit asylsökande all vård infördes genom ett avtal mellan staten och landstingen, men lagfästes 2008. För papperslösa barn som inte har varit asylsökande gäller dock precis som för vuxna att bara akut vård till fullt pris garanteras i lagen. Även vissa barn kan alltså helt lagligt nekas vård i . Att landstingen inte är skyldiga att erbjuda mer än en viss vård, betyder inte att det är förbjudet att erbjuda mer. Landstingen får dock bara ekonomisk ersättning från staten för den vård som regleras i lag. Eftersom det är svårt att tolka vad som är omedelbar vård och vilken vård som inte kan anstå, varierar det från landsting till landsting och från klinik till klinik och till och med från vårdpersonal till vårdpersonal vilken vård asylsökande och papperslösa faktiskt får tillgång till. Även betalningsrutinerna varierar. En del vårdgivare avskriver stora räkningar till medellösa personer, medan andra låter kraven gå till indrivning, som kan verkställas när personen eventuellt får uppehållstillstånd. Läkare och andra personer eller organ som tillhandahåller hälso- och sjukvård har ett samlat ansvar för att erkänna och upprätthålla dessa rättigheter. Närhelst lagstiftning, regeringsåtgärder eller annan administration eller institution förnekar en patient dessa rättigheter, bör läkare vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa eller återupprätta dem. Rätt till medicinsk vård av god kvalitet. a)Varje patient har, utan åtskillnad, rätt till lämplig medicinsk vård. b)Varje patient har rätt att bli behandlad av en läkare som patienten vet är fri att göra egna kliniska och etiska bedömningar utan inblandning utifrån. c)Patienten ska alltid bli behandlad på det sätt som bäst gynnar honom eller henne. Den behandling som ges ska uppfylla allmänt vedertagna medicinska principer. Regeringen bör återkomma med ett förslag hur papperslösa barn och deras vårdnadshavare ska få tillgång till vård. Definitionen av ensamkommande flyktingbarn är en person som kommit till och sökt asyl utan sina föräldrar eller annan legal vårdnadshavare. I realiteten är de allra flesta ungdomar i åldern och andelen pojkar är . När det talas om ensamkommande flyktingbarn handlar det oftast om pojkar i övre tonåren. Men hur verkligheten ser ut för dessa ensamkommande unga vet vi ganska lite om, och vi vet ännu mindre hur flickorna mår och hur deras livssituation ser ut. Vi menar att regeringen bör utreda de ensamkommande barnens situation och hälsoaspekter med ett tydligt könsperspektiv. Om detta bör ge regeringen tillkänna. kom 2 250 ensamkommande barn till . Prognosen torde ligga i samma storleksordning. Nio ankomstkommuner tar först emot barnen, som sedan slussas vidare till kommuner som har avtal med . Tyvärr har inte alla kommuner avtal med , vilket gör att de tillfälliga boendena i ankomstkommunerna kan bli allt annat än tillfälliga. Detta bör ge regeringen tillkänna. anser att dessa barn behöver ett bra bemötande där stöd, uppmuntran och hjälp ger dem en möjlighet att ta vara på sin enorma drivkraft, en möjlighet att lära sig svenska snabbt och en möjlighet att komma in i samhället. måste garantera att barns rättigheter inte åsidosätts. Det är inte rimligt att grundläggande rättigheter för barn som skall gälla alla oavsett härkomst inte gäller för dem som har det kanske allra svårast och är mycket utsatta.