ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N305 · 2010-10-20 00:00:00 — Effektiv konkurrens utan snedvridningar från offentlig säljverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektiv konkurrens utan snedvridningar från offentlig säljverksamhet. Med de nya reglerna i konkurrenslagen som trädde i kraft kan en offentlig verksamhet som snedvrider eller hämmar konkurrens förbjudas att göra detta. Detta är en positiv utveckling för att skapa en effektiv konkurrens, men mer behöver göras. Det har funnits flera fall av kommuner som begränsat konkurrensen, till exempel genom att försvåra tillgänglighet för privata aktörer till kommunalt ägd mark, kommunens stadsnät eller till att erbjuda olika tjänster i kommunala bostadshus. Det kan handla om allt från bagerier och frisörer till bredbandsleverantörer och gym som missgynnas av att motsvarande offentliga säljverksamheter hämmar eller snedvrider konkurrensen. Det bör också kommas ihåg att kommunala bolag inte nödvändigtvis behöver gå med vinst, vilket ytterligare hämmar konkurrensen. Dessutom sker det att offentliga säljverksamheter sätter underpriser som riskerar att tvinga privata verksamheter på samma marknad att slå igen. Det kan i flera fall finnas historiska förklaringar till kommuners ägande av fastigheter och offentligt ägda företag som erbjuder olika typer av service. Dock riskerar detta att gå förbi obemärkt och upplevas som ett normaltillstånd. Det behövs därför, utöver tydliga regler som främjar en effektiv konkurrens, bättre samverkan mellan offentliga och privata aktörer samt att det offentliga kontinuerligt ser över konkurrenssituationen i vilken dess olika säljverksamheter agerar. Därför behövs en översyn av i vilken utsträckning de nya konkurrensreglerna verkligen inverkar på offentliga säljverksamheter och hur konkurrensen kan förbättras ytterligare. Möjligheten till en kontinuerlig översyn av de nya reglerna i konkurrenslagstiftningen för att se hur de faller ut i praktiken bör ses över.
mot · GY02N306 · 2010-10-18 00:00:00 — Digitala handelshinder och onlineprotektionism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka digitala handelshinder och onlineprotektionism. Internet är en viktig plats för nya företag, innovationer och entreprenörskap, och kommer att bli ännu viktigare . ligger i topp när det gäller Internetanvändande, och svenska företag inser vikten av att arbeta aktivt på Internet, en utveckling som måste fortsätta. Framtidens entreprenörer kommer att använda Internet i större utsträckning. konkurrenskraft är beroende av att det är enkelt och lönsamt att vara företagare, också på Internet. I en globaliserad och digitaliserad värld är inte bara en världshandel utan handelshinder viktig, ett öppet och säkert Internet med kommunikation och distribution över gränserna är också avgörande. Men som handel av varor och tjänster på Internet ökar införs på sina håll också digitala handelshinder. Olika länders blockeringar av Internettjänster leder till att svenska företag får sämre möjligheter att slå sig in på nya marknader och utveckla nya innovativa produkter. Därför måste arbetet mot digitala handelshinder och onlineprotektionism intensifieras. Det är därför angeläget att trappar upp arbetet mot digitala handelshinder och onlineprotektionism internationellt, i synnerhet inom ramen för EU-samarbetet. Möjligheterna till att tar ledarrollen i kampen mot digitala handelshinder och onlineprotektionism i EU bör därför ses över.
mot · GY02N307 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatkopieringsersättningen. Tillverkare och importörer av cd- och dvd-skivor samt mp3-spelare betalar en form av kompensation kallad privatkopieringsersättning som går främst till filmskapare och musiker. Mer konkret innebär detta att en inspelningsbar cd-skiva har en avgift på , en inspelningsbar dvd-skiva beläggs med en avgift på och en mp3-spelare med 200 GB minne beläggs med en avgift på . Kopiering för privat bruk är inte förbjudet enligt svensk lag, och både musik och filmer kan laddas ned legalt från nätet mot betalning. Därtill finns flertalet Internettjänster som musikdelningstjänster och onlinetjänster för tv-serier och filmer fullt legala. Det är orimligt att musiker eller filmskapare ska ha rätt till ersättning för att människor använder tomma cd-skivor till att spara sina semesterfoton eller semesterfilmer eller för den delen ha betalat för att ladda ner låtar via Internet för att sedan lyssna på dem i sin mp3-spelare. Med Ipred beivras dessutom illegal nedladdning av upphovsskyddat material. Privatkopieringsersättningen har spelat ut sin roll och möjligheten att avskaffa densamma bör ses över.
mot · GY02N308 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en framtidsfärdplan för . Under ett valår präglas ofta den politiska debatten av kortsiktiga frågor, vilket är förståeligt. Dock är det en risk att denna tendens fortsätter, något som skulle vara beklagligt. Den politiska debatten bör även inkludera mer långsiktiga frågor, det av regeringen inrättade är ett bra exempel på detta. Hur ska allt färre i arbetsför ålder kunna försörja en befolkning med en stigande andel äldre, som dessutom efterfrågar fler och mer avancerade vårdtjänster? Hur ska vi lösa klimatproblemen och en långsiktig och säker energiproduktion? Vad behövs för att ska bli ett kunskapssamhälle och hur utvecklar vi det ytterligare? Och hur ska vi säkra en stark konkurrenskraft och skapa nya företag? Dessa frågor kräver svar för att ska kunna bibehålla och utveckla både välfärd och konkurrenskraft. Det räcker t ex inte att konstatera att ligger i världstoppen vad gäller andelen invånare med Internet i hemmet, eller att vi kommit långt angående miljöteknik. Det handlar inte bara om att följa utvecklingen utan om att ska ha ambitioner att leda utvecklingen. I exempelvis finns ett regeringsdepartement för vetenskap, teknologi och utveckling som samlar frågor om utbildning, innovation, forskning, IT och telekom, och som arbetar för att göra till ett ledande entreprenörs- och vetenskapssamhälle med utbildningar i världsklass. Efter att det svenska avslutat sitt arbete skulle en motsvarande verksamhet behövas där frågor om framtidens välfärd och konkurrenskraft koordineras. Detta bör vara en kontinuerlig verksamhet, inte en tidsavgränsad dito som , som involverar näringsliv, universitet, myndigheter etc. I ett första steg bör en framtidsfärdplan utarbetas som tar fasta på både den potential och de brister som föreligger i den svenska ekonomin. Inte minst bör detta beröra sektorer som IT och telekom, miljöteknik, medicin, transport, teknik och industri etc., och de potentiella framtidssektorer som ännu inte utvecklats. I ett andra steg bör framtidsfärdplanen kontinuerligt uppdateras och diskuteras när nya rön och tendenser uppstår. ska leda utvecklingen, inte stå på sidlinjen och titta på och hoppas på att få komma in i andra halvlek när det kanske redan är . Möjligheten att inrätta en verksamhet liknande , men i permanent form, som utarbetar och ständigt uppdaterar en framtidsfärdplan för att utveckla svensk konkurrenskraft och välfärd bör därför ses över.
mot · GY02N309 · 2010-10-15 00:00:00 — Smarta IT-lösningar för smarta elnät tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om smarta IT-lösningar för smarta elnät. EU:s medlemsländer har satt upp ett mål om att öka energieffektiviteten , tillsammans med målen om ökad förnybar energiproduktion och en minskning av utsläppen båda . Dessvärre hamnar energieffektivitetsmålet ofta i skymundan, trots att det är ett av de enklaste och billigaste sätten att minska utsläppen. Den energi som inte används är den bästa energin, brukar det sägas. För att nå dessa ambitiösa mål har påpekat att s.k. smarta elnät kan vara en lösning. Smarta elnät innebär att det går att balansera produktion (både småskalig och storskalig elproduktion) och förbrukning genom att flytta och lagra el. Flexibiliteten höjs, förnybara källor kan integreras och el kan lagras (och därmed sparas) i t ex elbilars batteri när de inte används. Det finns redan forskning och viss utveckling på området. har en flexibel elproduktion genom vår stora användning av vattenkraft och kärnkraft. Det tredje benet i svensk elproduktion består av förnybara källor. Denna bakgrund innebär att har en stark potential att utveckla smarta elnät som inte bara skulle leda till att öka energieffektiviteten utan också till utveckling av nya lösningar som sedan kan exporteras till andra länder. Därför bör det ses över vilka möjligheter som finns för att stimulera till samarbete mellan stat och kommuner å ena sidan och olika aktörer på elmarknaden och både forskningen och IT-företag å andra sidan för utveckling av testområden för smarta elnät i .
mot · GY02N310 · 2010-10-15 00:00:00 — Mjukvara som tillväxtmotor för svensk industri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mjukvara som tillväxtmotor för svensk industri. är utvecklingen av mjukvara en stark tillväxtfaktor i den globala konkurrensen. För svensk industri är mjukvaran ett sätt att konkurrera och utveckla nya produkter. En stor del av svensk export är beroende av mjukvara en betydande del av produkternas värde utgörs av mjukvara. Under skalet på en mobiltelefon eller en bil finns en mjukvara som får apparaten att fungera. konkurrerar alltså i högre grad genom en produkts innehåll mjukvaran snarare än genom export av fysiska produkter som sådana. Det är alltså ingen fråga som kan skjutas , redan nu behövs bättre vägar för att utveckla mjukvara i , inte minst eftersom dess betydelse spänner över olika sektorer som medicin, fordon, telekom, försvar, finanssektorn, industriautomation etc. Här finns en stor potential för export, innovation, nya företag och fler jobb. Mjukvaruutvecklingen behöver framhävas mer, inte minst som en industri i sig glöms den ofta bort eller betraktas som en del av ett företag eller ett forskningsteam. Inom mjukvaruindustrin (både inom olika industriområden och mellan företag och universitet) bör det stimuleras till ett ökat samarbete och utbyte av idéer. Därför är det av största vikt att forskning och utveckling på mjukvaruområdet uppmuntras för att säkra konkurrenskraft. Det bör därför kraftsamlas bakom detta område, och det bör därför ses över hur samarbete kan uppmuntras inom mjukvaruindustrin.
mot · GY02N311 · 2010-10-25 00:00:00 — Fortsatt satsning på kvinnors företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare förstärka satsningarna för att få ett ökat kvinnligt företagande i landet. I har vi internationellt sett fortfarande få kvinnliga entreprenörer och om man till exempel jämför med EU:s medlemsländer ligger fyra från slutet när det gäller andelen kvinnor som driver företag. Glädjande nog har andelen kvinnliga företagare ökat , men det behövs fortsatta satsningar för att locka kvinnor att i ännu större utsträckning bli entreprenörer. En av orsakerna till att relativt få kvinnor driver företag är att den offentliga sektorn, där en majoritet av de anställda är kvinnor, varit stängd för konkurrens och entreprenörskap. Därför är det positivt att alliansregeringen under den förra mandatperioden öppnade den offentliga sektorn exempelvis genom valfrihetsreformen inom äldreomsorgen. Detta gör det nu möjligt för vårdpersonal att starta eget medan det ger valfrihet för människor att välja de tjänster som passar dem bäst. Dessutom har en mängd företag med kvinnliga entreprenörer skapats med hjälp av RUT-avdragen. En annan åtgärd som och alliansregeringen genomfört är att höja mikrolån från till . Det här är ett lån som till stor del nyttjas av just kvinnor och det märks då utlåningen till just kvinnor fyrdubblats . Vidare står många företag inför ett generationsskifte och om fler kvinnor skulle se möjligheten att ta över befintliga företag skulle även mycket kompetens behållas som det även bidrar till fortsatt ekonomisk tillväxt för . Ökat företagande hos kvinnor är också en viktig jämställdhetsfråga där kvinnor i lika hög grad som män ska ha rätt att äga företag, få inflytande i näringslivet och i fler bolagsstyrelser och tjäna pengar, även inom områden som ansetts som traditionellt kvinnliga. För att få fler kvinnor att ta steget att starta företag är det viktigt med fortsatta informationsinsatser om finansiering, möjligheter att ta över befintliga företag, mentorskap och rådgivning. tillkännager därför för regeringen som sin mening att ytterligare förstärka satsningarna för att få ett ökat kvinnligt företagande i landet.
mot · GY02N312 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för nya företag och jobb i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på innovation och forskning i Blekinge.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Lågkonjunkturen har slagit hårt mot . Tusentals arbetstillfällen har försvunnit främst inom den traditionella industrisektorn, bilindustrin och även inom IT-sektorn och telekomindustrin. Regeringens krissamordnare har inventerat framkomliga vägar för att vända den negativa trenden i länet. I en rapport till regeringen efterlyser man ett större engagemang och stöd från staten. Det samordnaren bland annat lyfter fram är behovet av utbildningsinsatser för att möta en kommande bred efterfrågan på personal och bättre kreditmöjligheter för företagen. Bankernas alltmer restriktiva kreditgivning skapar likviditetsproblem för livskraftiga företag, att vilket riskerar att minska tillgången till nödvändigt investeringskapital och riskerar att förvärra jobbkrisen. Om ska växa och utvecklas behöver det regionala näringslivet struktur förändras så att man klarar att möta globaliseringens utmaningar och möjligheter. På kort sikt behövs fler utbildningsplatser på yrkeshögskolor för att klara omställningen på arbetsmarknaden. På behövs investeringar i innovationer, forskning och tillgång till riskkapital för att nya företag ska växa fram. Att utveckla Tekniska Högskolas innovations- och forskningsprogram är ett viktigt steg för att möta efterfrågan på kompetent personal inom exempelvis telekomindustrin och fordonsindustrin. Samspelet mellan näringsliv och högskola måste förstärkas för att ska klara framtidens jobb inom bland annat fordonsindustrin. Investeringar i ny teknik och kompetenshöjande åtgärder är några exempel. Investeringar i forskning återbetalar sig alltid i form av ökad kunskap och tillväxt i samhället. Men för att forskningen ska resultera i fler nya företag och fler arbetstillfällen behövs investeringar i kluster och stöd i form av exempelvis teknikbyar, inkubatorverksamhet och finansieringsstöd. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör se över insatserna för nya företag och jobb samt behovet av innovationer och forskning i .
mot · GY02N313 · 2010-10-21 00:00:00 — Översyn och bättre kontroll av elmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och en bättre kontroll av elmarknaden. Förra årets prisstegringar på el gjorde många hushåll oroliga och otroligt sårbara. Många äldre fick stora problem och fick vända sig till banken när de fick höga räkningar som de skulle betala in månaden efter. Även familjer fick problem när räkningen kom och var flera tusenlappar över det normala. har det redan förvarnats om att elpriset kommer att bli ännu dyrare. Vi anser att det behövs en översyn av den nuvarande marginalprissättningen på elmarknaden. En sådan översyn skulle kunna få identifiera olika möjligheter för att förhindra eller dämpa kraftiga prissvängningar framöver. med en översyn bör få ett utökat uppdrag att tydligare kontrollera så att aktörerna på elmarknaden inte manipulerar marknaden.
mot · GY02N314 · 2010-10-19 00:00:00 — Statliga verk och myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statlig verksamhet bör lokaliseras över hela landet. I har vi en historisk tradition med decentraliserade statliga myndigheter, något som är av vikt både för att ha en någorlunda jämn spridning av de statliga jobben, och för att ge staten som institution en lokal förankring. Det är angeläget att myndigheter, och därmed även statlig verksamhet, inte i alltför hög utsträckning koncentreras till storstadsregionerna, ofta . Alltför ofta upplever vi dock nu att statliga myndigheter lägger ner lokala verksamheter, något som skapar stora problem med minskade arbetstillfällen. Ett exempel var i , där Alfakassans kontor lades ner och 49 personer blev arbetslösa, något som i förlängningen innebar att hela familjer drabbades och att kompetensen som personerna hade skaffat sig inte längre kom till användning. Även om myndigheter och verk, i större utsträckning än tidigare, själva beslutar om förläggning av sina verksamheter, behöver det finnas en styrning från staten. Det är staten som har överblicken över hur myndigheter och myndighetsutövningsverksamhet fördelar sig över landet. Därmed är staten den instans som kan se till att förutsättningarna för enskilda orter och samhällen inte blir alltför orättvis, sett över landet som helhet.
mot · GY02N315 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet till skrivs in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. Om alla människor skall kunna arbeta av sin förmåga behövs en flexiblare arbetsmarknad och en rik variation av arbete och företagande för att personer med funktionsnedsättningar, bakgrund med sociala problem eller andra arbetshinder skall kunna hitta en plats som fungerar för dem. Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta bygger på människors eget engagemang och frihet att själva vara med och bygga upp ett företagande och ett arbete utifrån sina förutsättningar. Det handlar om egenmakt, att själv få ta initiativ, ansvar och makten över sitt liv. Detta är grunden till att de sociala företagen oftast lyckas stödja personer att komma tillbaka till arbetslivet. Precis som alla andra företag har de sociala företagen gemensamma frågeställningar, problem och hinder att brottas med. Det är en stor utmaning att driva ett företag som skall samarbeta med Arbetsförmedlingen, , kommuner och den vanliga marknaden. Allt fler arbetsintegrerande sociala företag startas, med stora ideella insatser, och behovet växer att kunna utveckla mer organiserade nätverk och plattformar för påverkansarbete, kompetensutveckling och samarbete. Skoopi, Sociala arbetskooperativens intresseorganisation, är den enda förening som organiserar sociala företag. Även Skoopis arbete bedrivs till stor del med ideella krafter. Övrig finansiering kommer från olika projektmedel, vilket ger en osäker tillvaro och gör det svårt att planera för framtiden. De sociala företagen måste själva skapa sina egna organisationer, men det är svårt utan något kontinuerligt stöd. De är företag med en svag ekonomi, och det är omöjligt att täcka de behov av Skoopis tjänster som finns med bara det medlemmarna kan betala. Ideella organisationer som arbetar inom det sociala området eller med funktionshindrade har möjligheter att söka statsbidrag till sin verksamhet, vilket en organisation som Skoopi inte har. När det nu finns en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag behövs informations- och utbildningsinsatser till myndigheter, kommuner och intresseorganisationer, och de sociala företagens erfarenheter är efterfrågade. Med detta som bakgrund så föreslår vi att man i regleringsbrevet till skriver in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag.
mot · GY02N316 · 2010-10-21 00:00:00 — Långsiktig handlingsplan för utveckling av socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en långsiktig handlingsplan för utvecklingen av socialt företagande. Det sociala företagandet växer i , vilket skapar nya arbetsplatser och möjligheter för personer som inte kommit in på arbetsmarknaden. Det är en positiv utveckling som gynnar både samhället och de individer som finner en arbetsplats som kan möta deras behov. arbetar nu med en handlingsplan för att stödja utvecklingen. När det gäller socialt företagande behövs ett långsiktigt perspektiv och en insikt i att det behövs tid, engagemang och resurser för att få en hållbar utveckling av ett företagande som kan ge många människor tillträde till arbetsmarknaden. Många av de insatser som tidigare gjorts för att stödja människor som har haft svårt att få arbete har varit alltför kortsiktiga och inte haft ett realistiskt perspektiv i fråga om de insatser som behövs för att skapa varaktiga lösningar. För att socialt företagande inte ska bli en dagslända utan en hållbar del av arbetsmarknaden behövs ett varaktigt och långsiktigt stöd.
mot · GY02N318 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka förutsättningarna för att arbeta och bo på landsbygden. Det måste vara möjligt att bo och arbeta i hela . På många ställen i landet så minskar befolkningen på landsbygden. Ett exempel är län där invånarna det minskat med cirka 10000 personer. Det beror dels på sjukande födelsetal, dels på utflyttning. Den stora utflyttning från glesbygden till storstäder som vi ser i är en utveckling som vi behöver ändra på. När man frågar människor vad de efterfrågar för att bo på landsbygden så är det många som svarar att en fungerande vardaglig service är det viktigaste. Det handlar framförallt om livsmedelsbutiker och bensinmackar inom rimligt avstånd. Alliansregeringen har gjort en hel del för att förbättra situationen för de boende på landsbygden . Det handlar bland annat om åtgärder för att underlätta för myndigheter att samarbeta med varandra och med kommunerna i lokala servicekontor. Alliansen har även minskat kostnaderna för regelverket inom jordbruksbranschen . Det är bra, men det räcker inte. Fler åtgärder måste till för att vända trenden med utflyttning. Företagarna är ryggraden i landsbygdens ekonomi. Fler regelförenklingar och förbättringar för företag måste därför till. Det skulle skapa fler arbeten och göra det enklare att driva lokala lanthandlar och bensinmackar. Det behövs också en större samverkan mellan kommunerna och fristående initiativ. Äldreboenden och är exempel där ideella krafter, som föreningar eller kooperativ, skulle kunna komplettera kommunernas arbeten. Dessa åtgärder skulle öka förutsättningarna för att arbeta och bo på landsbygden. Det bör ges regeringen till känna.