ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sk356 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det orättvisa i att pensionärer och löntagare betalar olika skatt på samma inkomst. Pension är uppskjuten lön. man förvärvsarbetar avstår man en del av sin lön till den kommande pensionen. Därför ska pensionerna också beskattas på samma sätt som löneinkomster. Det var huvudargumentet när det särskilda grundavdraget för folkpensionärer avskaffades . De fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen var överens om denna princip men enigheten bröts när den borgerliga regeringen införde det s.k. jobbskatteavdraget. I debatten hör man ofta att har genomfört ett liknande jobbskatteavdrag. Men det riktar sig i praktiken till ensamstående mödrar med låg inkomst och barn. Det riktar sig alltså till en specifik grupp och är inget generellt jobbskatteavdrag av den typ som införts i . Regeringen hävdar att den försökt kompensera pensionärerna men orättvisan i systemet består. Även en person som enbart har garantipension alltså den lägsta pensionen betalar högre skatt än en person med motsvarande arbetsinkomst. En pensionär som hade en inkomst på betalade 2009 ca mer i skatt än en löntagare. Regeringen kommer visserligen med en skattesänkning för pensionärer 2011, och det är bra. Men man har sagt klart att klyftan i skatt mellan pensionärer och löntagare ska bestå. Och vid ytterligare annonserade jobbskatteavdrag kommer skatteklyftan vidgas ytterligare. En sådan skattepolitik fördjupar inkomstklyftorna mellan generationerna och är dessutom ett brott mot pensionsöverenskommelsen. Jobbskatteavdraget har också den effekten att det sänkt värdet på pensionsinkomster i förhållande till arbetsinkomster. Den relativa kompensationsgraden har blivit lägre. Ingen annanstans beskattas pensionärer högre än yrkesverksamma. I många länder, exempelvis , får pensionärer lägre skatt än yrkesarbetande. Denna fördelning är synnerligen orättvis och ökar inkomstklyftorna mellan generationerna ytterligare. Det är orimligt och orättvist att pensionärer och löntagare ska betala olika skattesatser för samma inkomst. Pension är uppskjuten lön och alltså ersättning för utfört arbete.
mot · GY02Sk357 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tonnageskatt. Den s.k. tonnageskatten innebär en fast beskattning och ersätter framförallt reavinstbeskattning. Rätt utformad är den i praktiken budgetneutral. Poängen för ett litet rederi är att det inte behöver skatteplanera för att undvika att skatta bort vinsten vid en försäljning. För de större rederierna är det nödvändigt att kunna visa på konkurrensneutrala kostnader inför investerare. Samtliga av EU:s sjöfartsländer har infört tonnageskatt. är ett undantag. Detta förhållande leder till att förlorar nybyggen av fartyg till andra flaggor och att fler fartyg flaggas ut. Risken är uppenbar att vi får se fler utflaggningar . Den kraftiga lågkonjunkturen förstärker den utvecklingen. Resultatet blir färre svenska rederier som kan betala skatt i . föreslog i sitt betänkande ett införande av skatten för att den svenska handelssjöfarten skulle få konkurrenskraftiga villkor (Tonnageskatt, SOU 2006:20). beslutade att ge regeringen ett tillkännagivande om att tonnageskatt skall införas utan ytterligare dröjsmål. I budgetpropositionen skrevs följande: Regeringen avser att se över möjligheten att införa ett system med tonnagebeskattning av fartyg. Liknande system finns i majoriteten av sjöfartsnationerna inom Europeiska unionen. Syftet med dessa system är att ge rederier i bättre möjligheter att konkurrera med rederier i länder med s.k. bekvämlighetsflagg. Trots detta uttalande hände inget och skatteutskott följde enigt upp denna budgetskrivning i ett yttrande till med följande skrivning: Bakgrunden till tillkännagivandet 2007 är emellertid att en tonnageskatt har bedömts vara av vikt för rederinäringens utveckling i och därvidlag inte minst för att undvika att utflaggningar av fartyg kommer att aktualiseras i brist på besked. Med hänsyn tagen till den sammanlagt långa tid som beredningen har pågått anser utskottet att det hade varit motiverat att få ett tydligare besked om beredningsläget i ärendet. har i enighet fortsatt att påpeka betydelsen av att regeringen kommer med förslag till tonnageskatt . Vidare har presenterat centrala strategiska mål för Europas sjötransporter . Där påpekar man betydelsen av likvärdiga konkurrensvillkor med bl a tonnageskatt. Regeringen har sent omsider tillsatt en särskild utredare som kommer att presentera förslag till hur svensk sjöfart ska få bättre konkurrensvillkor. Dock har regeringen i sina direktiv sagt att utredaren inte får ta fram nya skatteförslag, vilket är beklämmande. Förhoppningsvis kommer ändå utredningen att kunna ge en bra information om hur illa det nu är ställt för framförallt fjärrsjöfarten. Det saknas inte uppgifter om vad som håller på att hända. flaggades 30 fartyg ut. är 50 fartyg på väg att flaggas ut. Om inget görs tappar sin ställning som stor sjöfartnation och tusentals jobb går förlorade. Trots dessa påpekanden i många interpellationsdebatter anser sig regeringen inte vilja göra något. Det är därför dags för den nyvalda att ta tag i frågan ordentligt och pressa fram en kursändring.
mot · GY02Sk358 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett nytt skatteavdrag för kollektivtrafikresande. Människor som använder gemensamma resurser på ett miljövänligt sätt borde uppmuntras betydligt mer än de som sitter i var sin bil. Om vi med olika stimulanser kan uppmuntra fler att resa kollektivt skulle det ha goda miljöeffekter. Ett sätt att uppmuntra fler att resa kollektivt skulle kunna vara att införa ett nytt skatteavdrag för kollektivtrafikresande. Beloppsgränsen för när kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen får dras av är , en summa som de som reser kollektivt sällan kommer upp i. Regeringen höjde 2007 beloppsgränsen . Höjningen motiverades av regeringen som ett led i finansieringen av jobbskatteavdraget. Om beloppsgränsen för kollektivtrafikresor i stället sänktes till skulle fler uppmuntras att välja kollektivtrafiken. För vissa skulle det kanske till och med vara den avgörande faktorn för att börja resa kollektivt. Ju fler som väljer att resa kollektivt desto mindre klimatpåverkan gör vi oss skyldiga till. Och ju fler som reser kollektivt desto bättre trafik kan erbjudas. En utveckling av det skatteavdrag som finns för avdrag för resor mellan bostaden och hemmet till förmån för val av kollektivtrafik skulle göra skillnad. Det skulle dessutom bidra till att grupper som ofta missgynnas av skattepolitiken för en gångs skull ges ökade möjligheter att göra avdrag, i det här fallet kvinnor och unga människor som i högre utsträckning nyttjar kollektivtrafiken. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att införa ett nytt skatteavdrag för kollektivtrafikresande utredas.
mot · GY02Sk359 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av avdrag för medlemskap i intresseförening. Direkt efter valet slopade regeringen skattereduktionen för avgift till fackförening och a-kassa. höjdes avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen kraftigt. Avgifterna till varje arbetslöshetskassa differentierades så att de kassor som har hög arbetslöshet fick en högre avgift, medan de kassor som har en låg arbetslöshet fick en lägre avgift. Slopandet av avdragsrätten för fackföreningsavgift innebar att regeringen tog ställning för en av parterna på arbetsmarknaden. Regeringen ställde sig på arbetsgivarnas sida, då företag och företagare fortfarande kan dra av sin medlemsavgift till arbetsgivarorganisationer. Denna politik är uttryck för en medveten strävan att underminera fackens ställning, trots att regeringen säger sig försvara kollektivavtalen. Resultatet av den förda politiken är att omkring en halv miljon löntagare har lämnat a-kassan, då de helt enkelt inte har råd att betala de höga avgifterna. Detta har drabbat många löntagare hårt i tider av hög arbetslöshet. Det finns starka argument som talar för ett återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift. Först och främst är det en fråga om rättvisa, en fråga om skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden. Att medlemmar i fackliga organisationer medges skattelättnad för medlemsavgiften är dessutom en fråga om att stimulera samhällsnyttan. Fackliga organisationer gör ett samhällsnyttigt arbete. Förtroendevalda, anställda och aktiva medlemmar arbetar för att undvika konflikter och skapa legitimitet för beslut på arbetsmarknaden. Det fackliga arbetet gynnar hela samhället, alla arbetstagare, och inte bara dem som genom sitt fackliga medlemskap finansierar arbetet. Frågan om avdrag för medlemsavgift i fackförening bör behandlas med frågan om det befintliga avdraget för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Antingen ska båda avdragen finnas eller ska ingetdera ge avdrag. Balans och proportionalitet talar för detta. Vår uppfattning är att båda avdragen ska finnas.
mot · GY02Sk361 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp till äldre som förlorat sin legitimation. För att man ska få ett nytt kräver att identiteten går att styrka, antingen med giltig legitimation eller med godkänd intygsgivare. Vänner och grannar räknas inte som godkända intygsgivare, däremot familj och släktingar. Detta drabbar äldre människor som förlorat sina identitetshandlingar och vars familj och släktingar är döda eller sjuka. Det räcker nämligen inte att intygsgivaren är i livet, vederbörande måste också vara frisk nog att infinna sig hos polisen eller annat ställe där utfärdas. Har man till exempel varit trogen kund hos en bank kan identiteten styrkas av personalen, och man kan få ett nytt kort utfärdat. Men om personalen inte känner igen personen alternativt själv har gått i pension hjälper det inte att gå dit för att få hjälp. De äldre som blir rånade tvingas i värsta fall uppleva ett dubbelt trauma: först att bli överfallna och bestulna, därefter att inte kunna få ett nytt med alla negativa konsekvenser det för med sig i vardagen: att inte kunna styrka sin identitet i sjukvården, att inte kunna hämta paket på posten, att inte kunna hämta ut sin medicin på och så vidare. Även om en pensionär själv råkat tappa bort sin legitimation, är det helt orimligt att konsekvenserna för den enskilde ska bli så långtgående. Det är fruktansvärt att äldre och sjuka människor ska drabbas så hårt av ett litet misstag! Vi har ännu ingen heltäckande lag mot åldersdiskriminering, men i väntan på att vi får det borde ändå den här frågan kunna lösas, av respekt för de drabbade. Säkert kan man anpassa systemet efter människorna, i stället för att människorna ska tvingas anpassa sig efter systemet. Till exempel kunde myndighetspersoner göra hembesök, sjukhusbesök och vårdhemsbesök hos sjuka anhöriga till äldre personer som kan styrka deras identitet. Man borde också öppna för att grannar och vänner ska kunna bli godkända intygsgivare. Vad är det som säger att en vän eller granne automatiskt är mindre trovärdig än en släkting? Säkert går det att vara flexibel så att även de allra äldsta, utan friska anhöriga, kan få en ny legitimation när de förlorat den gamla!
mot · GY02Sk362 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot skattefusk. Ansvariga myndigheter räknar med att undandras det offentliga i förlorade skatteintäkter . Om vi hade fått in dessa pengar hade vi haft så det räckte både till välfärdens verksamheter och till transfereringssystemen. Tragedin ligger inte bara i de undandragna skatteinkomsterna utan även i att seriösa affärsidkare riskerar att slås ut i den osunda konkurrensen. Skattefusket har på många håll åstadkommit en dominoeffekt. blir hela branschen, av konkurrensskäl, infekterad. Sådana yrkesområden är bl.a. taxinäringen, pizzerior och övriga pubar och restauranger, frisörer, bygg-, skrot- och däckbranscherna. Följden har blivit att de laglydiga konkurreras ut och att överetablering uppstår, vilket ytterligare förvärrar konkurrensen och därmed skattefusket. För att komma till rätta med det utbredda fusket krävs raka, enkla regler och att missbruket kan stävjas direkt. Utökade möjligheter till informationsutbyte mellan myndigheter om brottsmisstänkta behövs. Dessutom måste polis och skattemyndighet få tillräckliga resurser för att hinna kontrollera verksamheterna och utreda brott. Stat och kommuner bör också genom olika former av samarbete med bransch- och arbetsgivarorganisationer samt fackliga organisationer motverka illojal konkurrens, svartjobb och skattefusk. Inom restaurangbranschen finns krav på personalliggare och kan göra oannonserade kontrollbesök. Kontroll knuten till alkoholtillstånd fungerar också utmärkt inom serveringsnäringen eftersom de flesta krögare och restaurangägare är ytterst angelägna om att kunna servera alkohol till sina kunder. är det kommunerna som bestämmer över alkoholtillstånden. Det är olika vilka krav som då ställs. Ofta räcker det med att företaget har verksamhet och inte har registrerad skatteskuld. Många problem kan förebyggas om man får in uppgifter om dessa företags tidigare förehavanden. Lämpligtvis kunde dock också berörda fackliga organisationer bli remissinstans så fort frågan om alkoholtillstånd uppkommer. Facket kan uttala sig om de tidigare haft problem med näringsidkaren, till exempel om han eller hon har behandlat sina anställda illa, inte velat teckna avtalsenliga löner eller brutit mot andra regler på arbetsmarknaden, inklusive försökt undanhålla skatter. Andra lämpliga remissinstanser är skattemyndigheten, Arbetsförmedlingen, , , polisen, och den kommunala socialförvaltningen.
mot · GY02Sk363 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av lagändringar för att stärka rättssäkerheten för den enskilde i samband med förelägganden riktade mot kreditinstitut i syfte att ta del av och granska kontoutdrag från den enskildes bank- och kreditkortskonton. har rätt att, utan möjlighet till överprövning för den enskilde, förelägga tredje man (exempelvis kreditinstitut) att lämna uppgifter om enskild skattskyldig enligt 17:4 lagen om skattedeklarationer och kontrolluppgifter (LSK). Mycket intima detaljer kan utläsas på ett kontoutdrag om en privatpersons privatliv, framför allt då vi lever i då konto- och kreditkort har kommit att ersätta bruket av kontanter. Med hjälp av kontoutdrag kan man kartlägga den enskildes livsstil, levnadsvanor och inköp. granskning av kontoutdrag kan därmed på goda grunder jämställas med ingripande tvångsmedel såsom postkontroll. Det finns ett grundlagsfäst skydd för den enskilde enligt regeringsformen 2kap. 6 § och artikel 8 och artikel 1 i konventionens första tilläggsprotokoll. Det bör därför ankomma på att tillämpa 17 kap. 4 § LSK om möjligheten till föreläggande mot kreditinstitut med yttersta sparsamhet och med strikt iakttagande av proportionalitetsprincipen. Vid andra tvångsmedel finns ett skydd för den enskilde i det att det förutsätter beslut av domstol. Detta finns inte beträffande föreläggande enligt 17 kap. 4 § LSK och dessutom finns det ett uttryckligt överklagandeförbud. Det måste i detta fall ligga ett tungt ansvar för att pröva proportionalitetsprincipen noggrant innan man fattar beslut om ett sådant föreläggande. Justitie- och Finansdepartementen bör se över problematiken omkring förelägganden enligt 17 kap. 4 § LSK och föreslå eventuella åtgärder och lagändringar för att stärka rättssäkerheten för den enskilde. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Sk365 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skattereduktion för RIT-tjänster. Både ROT- och RUT-avdragen har haft en positiv effekt på sysselsättningen. Många som tidigare befann sig utanför arbetsmarknaden eller jobbade svart har vita jobb och bidrar dessutom till det gemensamma genom skatten. Nya företag har skapats och utvecklats. För välstånd är det helt avgörande att detta kan ske även i fortsättningen och att det är enklare att starta och driva företag. En annan viktig anledning till att ROT- och RUT-avdragen införts är för att underlätta människors vardag. I dagens kommunikationssamhälle är vi beroende av tjänster och information via nätet, inte minst i våra hem. Utbyggnaden av bredband i landet är därför av stor betydelse. Att satsa på elektronisk infrastruktur är samhällsekonomiskt lönsamt och bidrar till att förenkla både företagandet och människors användning av digitala tjänster. Men alla är inte datorexperter, en del upplever osäkerhet kring att installera nya program på datorn, hitta nya kanaler på tv:n eller hur man surfar i mobilen. Det hindrar tillväxten och människors vardag som blivit allt mer digital. Därför bör RIT-avdrag införas. Det skulle inte bara minska svartarbetet utan också skapa nya företag och därmed fler arbetstillfällen, inte minst för unga. En undersökning från Novus Opinion visar också att fem av tio svenskar ser positivt på skatteavdrag för sådana tjänster i hemmet, och nästan fyra av fem uttalar ett intresse för att få köpa IT- och teknikrelaterade tjänster om RIT-avdrag införs. Dessutom uppger en majoritet av arbetssökande unga att RIT-avdrag skulle leda till bättre möjligheter att hitta jobb för unga. Med RIT-avdrag kan fler, inte minst äldre, människor med funktionshinder och människor som känner sig tekniskt osäkra ta del av digital teknik, som nya jobb och företag kan skapas. Det tjänar alla på. Regeringen bör därför se över möjligheten att utvidga skattereduktionen till att även omfatta RIT-tjänster.
mot · GY02Sk367 · 2010-10-21 00:00:00 — Synliggörande av de osynliga skatterna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre synlighet vid skatteuttag. Öppenhet i våra system medför ett ökat medvetande och en bättre insyn. Det kanske inte alltid är så uppenbart att tre av fem skattekronor går till skatt, eftersom skatten i stor utsträckning inte är synlig. De som betalar skatt är helt enkelt inte medvetna om hur stor andel av deras lön som går till diverse former av skatt. Oavsett om man är förespråkare av höga eller låga skattesatser borde det vara rimligt att få insyn i hur stor del av ens lön som går till skatt utöver den ringa del som är synlig. Löntagaren vet inte hur mycket han eller hon betalar, vilket kan jämföras med exempelvis företagare som besitter denna information eftersom de betalar skatten själva. Enskilda löntagare borde ha samma möjlighet. Det skulle vitalisera och uppmärksamma debatten om eget ansvar samt skapa en mer demokratisk uppslutning för skattesystemet. De osynliga skatterna rör framförallt de sociala avgifter som dras från lönen. Den totala summan syns inte i lönebeskedet eller någon annanstans för den delen. I och med detta får medborgarna ingen insyn i varför skatt dras eller hur mycket skatt som tas ut och till vad de sociala avgifterna går. Denna typ av problem kan motverkas genom större synlighet i exempelvis lönespecifikationerna, vilket skulle bättra på förtroendet för skatteuttaget och ge en mer rättvis bild av hur lönen hanteras. Bättre tydlighet skulle skapa ökad transparens i systemet och ge förbättrad legitimitet, vilket vore eftersträvansvärt. För att underlätta för mindre företag som inte använder sig av datoriserade lönehanteringssystem, och för vilka det föreligger en påtaglig administrativ börda att införa det motionen föreslår, bör ett synliggörande av skatter såsom det preciseras i motionen ta hänsyn till det. i (M)
mot · GY02Sk369 · 2010-10-15 00:00:00 — Enhetliga momssatser inom samma bransch tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enhetliga momssatser. I paritet med regeringens satsning att underlätta för företag och näringsidkare bör mervärdesskatterna (momssatserna) ses över då de är orättvisa i synnerhet när de omfattar tjänster inom samma bransch. leder det till snedvriden konkurrens som enskilda näringsidkare drabbas av onödig byråkrati och får en krånglig administrativ börda på sina axlar. Att ha differentierade momssatser inom en och samma bransch är inte ovanligt, det finns många exempel att tillgå. Momssatsen på entréavgifter till nöjesparker är medan momssatsen på entréavgifter till djurparker är detta trots att de är inom samma bransch. Inom turistnäringen är det också vanligt med differentierade momssatser när man exempelvis vill hyra ut bastu och dusch till sina gäster. De som då lägger till vid en gästhamn får en avgift med 25 procents moms medan de som håller till vid camping endast betalar . I skatteutskottets betänkande (2009/10:SkU28) framhåller utskottet att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag och områden med reducerad skattesats som möjligt. framgår det att önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte kan ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. För ett dynamiskt näringsliv och en växande tjänstesektor bör en enhetlig momssats, med ovanstående anledning, införas inom en och samma bransch. Då bör även en så låg momssats som möjligt eftersträvas. i (M)
mot · GY02Sk370 · 2010-10-21 00:00:00 — Avdragsrätt för donationer till forskning vid svenska lärosäten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för donationer till forskning vid svenska lärosäten. Av regeringsförklaringen framgår det att alliansregeringen satsat mer resurser än för att förstärka och utveckla forskningsområdet och kvaliteten vid svenska lärosäten. Iled med detta arbete är det lämpligt att vi öppnar för möjligheten att förenkla skatteregleringarna för donationer till forskningsområdet. arbetar våra svenska lärosäten, i varierande grad, aktivt med att tillskansa sig donationer till diverse forskningsområden. Detta arbete, som bedrivs vid respektive lärosäte, är något som riksdag och regering bör välkomna. En kvalitativ forskning är kostsam och kommer såväl samhälle som näringsliv till gagn. beskattas donationer till forskning fullt ut till skillnad mot merparten av våra europeiska grannländer. Därför bör regeringen se över möjligheten att genomföra en översyn i avdragsrätten för donationer till forskning vid svenska lärosäten. i (M)