ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub442 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevnaden av skollagen när det gäller avgifter i . Skolavgifterna bidrar till att skapa ett samhälle som inte ger alla barn samma förutsättningar. Har du oturen att som barn ha en förälder, eller båda, som är sjukskriven eller arbetslös blir du straffad i dagens . Men än en kvarts miljon barn lever i fattigdom i , enligt undersökningar från exempelvis organisationerna Majblomman och . Och andelen bara ökar. Under den borgerliga regeringen har arbetslösheten rusat i höjden. ligger den kring och enligt regeringens egna beräkningar kommer det att dröja så länge som innan vi är tillbaka i de nivåer på arbetslösheten som rådde . Detta drabbar barnen allra hårdast och innebär att barn hamnar utanför den sociala gemenskapen. Situationen för barn och ungdomar från fattiga hem håller radikalt på att försämras ute i kommunerna. Många skolor har en policy att ta en form av avgifter för utflykter och skolresor. Det förekommer att barn sjukskriver sig när det är dags för skolutflykt, eller säger att det är jättetråkigt och väljer att stanna i skolan. När arbetslöshet och fattigdom växer riskerar alltfler barn att hamna i svåra och skambeläggande situationer. Har man det redan tungt hemma ekonomiskt kan det vara en omöjlighet att betala den här avgiften, och man har kanske inte heller orken och viljan att protestera. Kostnaden för att ha barn i skolan håller på att öka för de ekonomiskt utsatta familjerna i . Dessa barn och ungdomar har redan på grund av den snäva ekonomin i familjen en svårare sits än många andra. Att genom avgifter för skolresor och utflykter utsätta dem för än mer press försämrar barnens framtidsmöjligheter och skapar djupa klyftor i vårt samhälle. Barn och ungdomar måste komma i fokus och deras perspektiv noga beaktas i kommunerna. Trots att lagstiftningen inte tillåter annat än obetydliga avgifter i förekommer det att man tar ut mer än vad som kan kallas obetydligt och så ska det inte vara. Alla barn ska få vara delaktiga i skolan och dess aktiviteter, och därför ska skollagen efterlevas när det gäller otillåtna avgifter i form av betalning för utflykter och skolresor. Skolan ska vara en plats där alla kan känna sig delaktiga och inte vara en ekonomisk börda för redan tungt belastade familjer. Genom otillåtna avgifter i skapas en över- och underklass bland dagens unga. Det kan vi aldrig acceptera. Ingen ska ställas utanför möjligheten att vara med. Speciallösningar som riktas till dem som inte har råd ska bort.
mot · GY02Ub444 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikundervisning i skolan. Trafikkunskaper blir allt viktigare i vårt samhälle. Trafiken intensifieras oavsett om man åker bil, cyklar eller går. Också många bostadsområden får ökad biltrafik. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och till fritidsaktiviteter. Barn i måste få goda kunskaper i hur man agerar i trafiken. Många barn får bilskjuts av föräldrar till skolan och kommer därmed inte i kontakt med trafiken. Därmed får de en tryggare väg till skolan men de lär sig inte mycket om hur man agerar i trafiken. Det är inte heller bra för vår miljö att använda bilar för att skjutsa barn till skolan. Många skolor har reagerat på det stora antalet bilar som finns utanför när det är skolstart. Det händer också olyckor i samband med att stressade föräldrar snabbt släpper av sina barn vid skolan. Trafikundervisning behövs, speciellt i , där man kan integrera trafikundervisningen i all annan undervisning. Därmed finns den med som ett naturligt inslag i hela skoldagen. Ett viktigt hjälpmedel för skolor är att ha en plan för kunskapsområdet trafik, liksom man varje läsår utvärderar vad som gjorts inom området. I denna utvärdering bör även trafiksäkerheten kring skolorna tas upp.
mot · GY02Ub446 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera Internetföretagande. behöver fler och växande företag. Tekniken för att driva Internetföretag finns för i stort sett alla jämfört med för bara , och dessutom är både hård- och mjukvara betydligt billigare. Internetföretagandet växer världen över. Men många nischer på Internetmarknaden är fortfarande oupptäckta och det finns möjligheter att komma på nya tjänster som ingen ens tänkt på tidigare. Kanalerna för marknadsföring via Internet är välutvecklade, snabba och når ut till många människor. Men det handlar inte bara om nya företag, befintliga företag kan lansera sina produkter på nätet och därmed växa och utvecklas. Dessutom innebär digital kommunikation mindre materialanvändning och därmed minskar vår miljöpåverkan. Internetföretagande är framtiden. För att stimulera detta bör det införas valbara kurser i Internetföretagande på t ex gymnasiet och högskolan, starta-eget-kurser vid Arbetsförmedlingen bör inkludera Internetföretagande och en statlig webbportal med tips, råd och information om Internetföretagande bör inrättas. Det skapar jobb och företag. Möjligheterna att på olika sätt stimulera till Internetföretagande bör därför ses över.
mot · GY02Ub447 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skolors mobbningsprogram. Forskning visar en tydlig koppling mellan mobbning och självmordsbeteende, enligt Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa, Nasp, vid . En undersökning bland vuxna visade att ha varit utsatt för mobbning är ca 2,5 gånger så vanligt bland individer som har tagit sitt liv jämfört med folk i allmänhet. Det visar sig också att en majoritet av de människor som försökt ta sitt liv varit utsatta för mobbning. Enligt svensk lag ska alla skolor ha mobbningsförebyggande program, men fortsatt saknas detta i flera skolor. De som arbetar i skolan ska aktivt motverka mobbning. Diskrimineringar och kränkningar får inte förekomma i skolan. Forskning från Brå (2008) visar att antimobbningsprogram faktiskt fungerar. Nasps forskningsrapport visar att mobbning kan få konsekvenser senare i livet. Gemensamt för dem som försöker ta sitt liv är en sårbarhet och mottaglighet för livets motgångar. Det är därför viktigt att alla landets skolor har ett mobbningsprogram. Det finns utifrån forskningsrapporten även skäl att se över möjligheterna att lägga till ett självmordspreventivt program i ett mobbningsprogram.
mot · GY02Ub448 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för att förbättra elevers hälsa. Fetma hos barn riskerar att bli ett växande problem. Många barn drabbas av fetma redan i mycket unga år, och detta kan få återverkningar för hela deras framtida liv. På många olika sätt måste samhället, föräldrar och föreningslivet hjälpas åt för att minska barnfetman. Både skolan och de organisationer som vänder sig till barn och ungdomar måste finna former både för att informera och för att skapa alternativ som ger ett mer hälsosamt leverne. Att i skolan låta lek, rörelse och idrott ingå i skolans totala skoldag är en bra och relativt enkel möjlighet att främja barns hälsa. Lek och rörelse är naturligt för barn och bör i allt högre grad tas tillvara i den vanliga undervisningstiden. Det är också viktigt att öka medvetenheten om hur viktig en bra kost är. Även denna del av en medveten satsning kan göras inom den totala undervisningstiden i skolan. Fritidshem och eftermiddagshem, liksom cafeterior inom skolans ram, bör inte sälja läsk, godis och bullar till barnen. De kan, genom att medvetet välja ett mer hälsosamt sortiment, vara mer delaktiga i en förbättrad barnhälsa. Många frivilliga organisationer, som har barn och ungdomar som sin målgrupp, har engagerat sig i olika hälsoprojekt, och ett formaliserat samarbete mellan organisationslivet och skollivet behöver få samhällets stöd för att främja barns och ungdomars hälsa. Mot bakgrund av detta så bör regeringen skyndsamt överväga hur arbetet för att förbättra elevers hälsa bör ske.
mot · GY02Ub449 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler timmar till sfi-undervisning. Alla inser vi vikten för invandrare av att få läsa på sfi. Men nekas de att läsa mer än de som de är tilldelade. Många vill snabbt komma in i språket, men om de inte får läsa vid sfi finns få möjligheter. Därför bör behovet av fler sfi-timmar ses över.
mot · GY02Ub450 · 2010-10-21 00:00:00 — Förskollärarnas kompetens vad avser adhd samt dyslexi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalitetssäkra förskollärarnas kompetens vad avser pedagogik till barn med adhd-liknande beteende samt dyslexi. Barn som behöver en pedagogik i förskolan anpassad för adhd och/eller dyslexi får inte alltid den rätta pedagogiken i våra förskolor. Vi ser att många elever kommer ända till gymnasieskolans individuella program innan bra undervisningsmodeller anpassade för eleven sätts in. Då har man ofta stora kunskapsluckor, kunskapsluckor som kan vara svåra att hinna fylla på . Datorer som ofta är till stor hjälp i språkundervisning och språkpedagogik, används heller inte regelmässigt till alla barn med dyslexi trots att det är bra hjälpmedel. Att det ibland brister i pedagogiken/undervisningen till dessa grupper beror till viss del på bristande kompetens hos våra förskollärare. Det är inte självklart att anpassad pedagogik för dessa barn ingår i förskollärarutbildningen. Det är heller inte så att alla under sin lärarkarriär får arbeta med barn från den här barngruppen, därför har vissa förskollärare liten erfarenhet av andra undervisningsformer. Förskollärare behöver få höjd kompetens. Det ska vara en självklarhet att alla förskollärare vet att dyslexi och adhd ibland kräver andra undervisningsmetoder och annan pedagogik. Varje lärare och förskollärare bör beredas utbildning för att nå adhd- och dyslexikompetens.
mot · GY02Ub451 · 2010-10-20 00:00:00 — Lärarkompetensen för undervisning av elever med adhd-liknande beteende samt dyslexi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalitetssäkra lärarkompetensen vad avser undervisning av elever med adhd-liknande beteende samt dyslexi. Personer som behöver en undervisning anpassad för adhd eller dyslexi får inte alltid den rätta undervisningen i våra skolor. Vi ser att många elever kommer ända till gymnasieskolans individuella program innan bra undervisningsmodeller anpassade för eleven sätts in. Då har man ofta stora kunskapsluckor, kunskapsluckor som kan vara svåra att hinna fylla på . Datorer som ofta är till stor hjälp i språkundervisning används heller inte regelmässigt till alla elever med dyslexi trots att det är bra hjälpmedel. Att det ibland brister i undervisningen till dessa grupper beror till viss del på bristande kompetens hos våra lärare. Det är inte självklart att anpassad pedagogik för dessa grupper ingår i lärarutbildningen. Det är heller inte så att alla under sin lärarkarriär får arbeta med den här elevgruppen, och därför är det i vissa grupper liten erfarenhet av andra undervisningsformer. Lärare behöver få en höjd kompetens. Det ska vara en självklarhet att alla lärare vet att dyslexi och adhd ibland kräver andra undervisningsmetoder. Varje lärare bör beredas utbildning för att nå adhd- och dyslexikompetens.
mot · GY02Ub452 · 2010-10-27 00:00:00 — Högskola för långsamt lärande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en försöksverksamhet med en högskola för långsamt lärande studenter i . har i samarbete med arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade. Syftet är att ge dessa grupper möjlighet att utveckla sina specialkompetenser ytterligare ett steg. Utbildningarna kommer i huvudsak att vara inom områdena trädgård och byggnadsvård. Utbildningen har varit mycket positiv för eleverna, där deras självförtroende växer i takt med deras ökade kunnande. Utbildningarna syftar till att ge eleverna möjlighet att få en högre utbildning och specialistkompetens inom ett smalt utbildningsområde. Detta ger begåvningshandikappade en större möjlighet att få ett bra och intressant jobb och utbildningen innebär ett helt nytt sätt att arbeta med dessa studenter. är än så länge ensam om denna idé, men borde utveckla förslaget med en högskola för begåvningshandikappade och därmed ge dem möjlighet att utveckla sina praktiska färdigheter till högsta möjliga nivå, vilket ger arbete och större självkänsla. En försöksverksamhet i kan bidra till att utvärdera om detta är en framtida möjlighet för våra praktiskt kunniga men begåvningshandikappade elever att ta ytterligare ett steg mot arbetslivet. Om verksamheten är lyckad bör fler högskolor för långsamt lärande därefter startas.
mot · GY02Ub453 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet utbildningstimmar i privatekonomi, juridik och samhällskunskap i och gymnasiet. Frågan om unga människors förmåga att hantera sin privatekonomi är högst aktuell. Inte sällan hörs historier om personer som tvingas gå från hus och hem efter att ha belånat allt de äger och om unga människors stora skulder. Det har fram till varit väldigt lätt att låna pengar och även om bankerna nu i många fall säger nej så finns det andra som säger ja. Slogans som vi säger ja när andra säger nej eller även till dig med betalningsanmärkningar blir mer och mer vanliga i marknadsföringen för att få fler att låna pengar. Värst är kanske de så kallade sms-lånen som lockar till snabba lån av ganska små summor men till svindlande räntor som snabbt blir till betalningsanmärkningar och ärenden hos kronofogden. Med betalningsanmärkningar kan det vara svårt att få lån till exempelvis sin första bostad. Det är inte en bra start i livet. Behovet av ekonomiskt kunnande ökar ständigt och man måste i relativt tidig ålder ta hand om olika privatekonomiska åtaganden, så som räkningar för mobiltelefon, bil, lägenhet, köpekontrakt och avbetalningskontrakt. Det är viktigt att alla ungdomar får förutsättningar för att hantera sin privatekonomi och att de får kunskaper om ekonomi, juridik och hur samhället fungerar för att kritiskt kunna jämföra exempelvis detaljerna i olika affärsuppgörelser och hur räntan och återbetalningstider påverkar ekonomin. Detta är självklart för många men långt ifrån alla har tillräcklig kunskap. Vi behöver mer samhällskunskap på högstadiet där man kan lära sig dels hur vårt samhälle fungerar ekonomiskt, dels hur man ska sköta sin privatekonomi och sina juridiska åtaganden. Det ekonomiska ansvaret börjar allt tidigare; det är då angeläget att skolan börjar tidigare med utbildning i juridik och ekonomi så att våra ungdomar kan klara av den nya situationen på bästa sätt. Vi måste vidta åtgärder i form av fler undervisningstimmar. Ingen ska behöva gå ut skolan utan att ha tillräckliga kunskaper om hur samhället fungerar och om de krav som ställs på den enskilde att hantera sin privatekonomi.
mot · GY02Ub454 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förlägga fler och högre utbildningar inom livsmedelsproduktion till . är ett av landets i särklass viktigaste livsmedelsområden. livsmedelsproduktion bör stärkas ytterligare med fler och högre livsmedelsutbildningar. Våra livsmedelsföretag växer och utvecklas både nationellt och internationellt och kraven på utbildad arbetskraft ökar. Företagen i måste ha tillgång till arbetskraft vid behov. Vi måste även anpassa utbildningarna till både dagens och morgondagens behov och utbildningen måste bedrivas i närmare samarbete med livsmedelsföretagen. Livsmedel i form av matupplevelser är också viktigt för utvecklingen av turistnäringen i . Vi måste aktivt arbeta med att stärka livsmedelskunskaperna och bredda klustret runt vår livsmedelsproduktion. Fler och högre utbildningar inom livsmedel skulle också stödja livsmedelsföretagen i deras interna produktutveckling.
mot · GY02Ub455 · 2010-10-26 00:00:00 — Forskning och klinisk prövning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning för utveckling av sjukvård som måste ske vid tillstånd där patienten är medvetslös eller på annat sätt inte kan meddela sitt samtycke. tillåter som enda EU-land inte forskning för utveckling av sjukvård som måste ske vid tillstånd där patienten är medvetslös eller på annat sätt inte kan meddela sitt samtycke. Det är beklagligt då exempelvis kliniska läkemedelsprövningar på en människa är av stor betydelse för utvecklandet av nya läkemedel. Men vissa patienter är alltså undantagna från läkemedelsprövningar eftersom patientens samtycke inte kunnat inhämtas. I akuta situationer förekommer det att patienten inte kan ge sitt medgivande på grund av det uppkomna hälsotillståndet. Dessa patienter kan därmed inte medverka i kliniska prövningar med preparat som kanske skulle kunna rädda liv. För att läkemedelsprövningar och annan forskning ska ske på ett betryggande sätt för försökspersoner och patienter regleras deras genomförande i flera lagar och förordningar både inom EU och i de enskilda länderna. I de allra flesta fall möjliggör dessa lagar och förordningar relevanta kliniska prövningar på försökspersoner och patienter under god kontroll och säkerhet. Svensk lag, lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor, ger även utrymme för viss forskning kring patienter som inte kan ge sitt medgivande. Men eftersom nämnda lag innebär att riskerna för försökspersonen som inte kan ge sitt medgivande endast får vara av obetydlig karaktär anser sig , som står för tillståndsprövningen som föreskrivs, inte kunna bevilja studier i nämnvärd omfattning. I fall där patienten exempelvis är medvetslös, har svår blödningschock, hjärtstopp, drabbats av en psykos eller dylikt finns alltid ett stort riskmoment. En rimlig metod för att inkludera patienter som inte kan ge sitt medgivande för den kliniska prövningen är att utse särskilda företrädare som ges möjlighet att ta ställning till om samtycke ska lämnas vid forskning och klinisk läkemedelsprövning i akuta situationer. Givetvis bör dessa särskilda företrädare vara oberoende från den aktuella forskningen men ha medicinsk kompetens och vara knutna till sjukvården. Vår mening är att regeringen bör överväga åtgärder och lagändringsförslag som möjliggör forskning och kliniska prövningar under noga kontrollerade former även i fall där patientens samtycke ej kunnat inhämtats. Detta är viktigt för den medicinska forskningen och i förlängningen för framtidens patienters hälsa. Finn (M)
mot · GY02Ub456 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk skolhälsovård oavsett utförare av gymnasieverksamhet. Det är mycket viktigt att gymnasieungdomar har rätt och möjlighet till skolhälsovård oavsett om man går på ett kommunalt eller ett fristående gymnasium. För ungdomarna är det viktigt att personal knuten till skolhälsovården, till exempel läkare, skolsköterskor, kurator och psykolog, med regelbundenhet finns på skolan för att fånga upp ungdomarnas behov och inte minst kunna förebygga destruktiva beteenden . Vi anser att tillgång till skolhälsovård ska vara obligatorisk oavsett om man går på ett kommunalt eller ett fristående gymnasium. Det ska inte vara möjligt för utföraren av gymnasieverksamhet att avstå från att erbjuda skolhälsovård eller att erbjuda ett minimalt utbud.
mot · GY02Ub457 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighet till högskolestudier. Även om vissa ungdomar kan vara studietrötta under sin gymnasietid anser vi det vara förödande att man i den nya gymnasieskolan inte kommer att bli behörig till vidare studier på högskola/universitet på alla gymnasieutbildningar. Det är helt orimligt att tro att en 15-åring har hela sitt framtida yrkesliv klart för sig när man ska söka gymnasieutbildning. Vi tror på en bred gymnasieutbildning som ger alla elever möjlighet att fortsätta sina studier, oavsett om man fortsätter direkt efter gymnasiet eller om man kommer på det senare i livet. Det kräver också en väl utbyggd vuxenutbildning och det kräver framförallt regler som inte stoppar viljan att läsa vidare på högskolan beroende på vilket program man som enskild ungdom valde att läsa på gymnasiet.
mot · GY02Ub458 · 2010-10-25 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner bör vara skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid för dem som behöver detta. lever vi i ett samhälle där kraven på ständig tillgänglighet, effektivitet och dygnet-runt-service ökar. Vi nöjer oss inte längre med att den lokala matbutiken stänger . De som jobbar med vår vård, i våra butiker och kör oss i kollektivtrafiken är beredda att arbeta på alla möjliga olika tider, under förutsättning att någon ger barnen trygghet den tid de är på jobbet. säger skollagen att kommuner är skyldiga att erbjuda barnomsorg om vårdnadshavaren behöver det på grund av arbete eller studier. Men skollagens skrivningar omfattar inte alla. Landets kommuner har nämligen ingen skyldighet att ordna med barnomsorg för de barn vars föräldrar arbetar kvällar, nätter eller . En rapport från fackförbunden och Hotell- och restaurangfacket visar att 6 av 10 av kommuner inte erbjuder barnomsorg utanför kontorstid. Det är många föräldrar som själva måste ordna med barnomsorgen och förlita sig på släkt och vänner. För alla som inte kan lösa detta på egen hand innebär det att de kanske måste tacka nej till erbjudna arbetstillfällen. Regelverket kring a-kassan föreskriver att om barnomsorgen inte är ordnad kan man inte anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Därmed är man inte berättigad till a-kassa. Är arbeten på obekväm arbetstid det som man erbjuds, och kommunen inte täcker upp med barnomsorg, får man varken arbete eller a-kassa. Lösningen är enkel: alla kommuner bör vara skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid för dem som behöver detta.
mot · GY02Ub460 · 2010-10-25 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 15 Studiestöd utöver vad regeringen föreslagit för eller således . Det så kallade barntillägget inom CSN heter tilläggsbidrag och ges till studerande som har vårdnaden om barn . vill höja bidraget . I och med att vi utökar komvuxplatserna ökar vi även för ändamålet anslagen för studiemedel. Minskad invandring leder även till minskade studiebidragsutbetalningar. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 15 Studiestöd (SD Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Specifikation av anslag 1.2 Höjt tilläggsbidrag för studenter Anslag för studiebidrag motsvarande totalt 9000 komvuxplatser Justering gentemot regeringens komvuxanslag Minskade studiebidragsutbetalningar genom minskad invandring