ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ5 · 2010-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en obligatorisk mätning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i företag, myndigheter och organisationer. I propositionen görs en samlad redovisning av de insatser som bidrar till att miljökvalitetsmålen nås och prioriterade områden för det fortsatta arbetet lyfts fram. Klimatfrågan har haft en särställning och kan betraktas som ett föregångsland. Det svenska näringslivet har också visat att systematiskt miljöarbete är lönsamt. Grunden för att kunna avläsa denna utveckling är att man kontinuerligt mäter och rapporterar sina insatser. Många företag har börjat använda de standarder som finns på marknaden GHG-protokollet, GRI-standard och ISO där man kan lätt avläsa och jämföra resultat inom och utanför företaget. GHG-protokollet är det mest använda systemet för att mäta utsläpp av växthusgaser. Det ingår också som en del i GRI-standarden. Även ISO-standarden använder grunderna för GHG-protokollet. De svenska anläggningar som ingår i det europeiska handelssystemet med utsläppsrätter, drygt 900, mäter sina utsläpp baserat på GHG-protokollet. Att mäta utsläppen av växthusgaser bidrar till ett aktivt klimatarbete. Resultaten från mätningarna leder oftast till ett snabbt agerande och företagen blir medvetna om var de ska börja sitt arbete med att reducera sina utsläpp. har redan påvisat att man är beredd att föregå med gott exempel när det gäller att rapportera enligt den internationella frivilliga rapporteringsmodellen Global Reporting Initiativ GRI. Det gäller de statliga bolagen som har att rapportera enligt denna modell. I GRI-modellen ingår också mätningar enligt GHG-protokollet. Att mäta sina utsläpp av växthusgaser borde inte begränsas till de statliga bolagen och till de företag som är med i den europeiska handeln med utsläppsrätter. En lagstiftning gällande mätning och rapportering av växthusgaser borde omfatta de flesta företag, myndigheter och organisationer. I många fall kan det vara tveksamt att utveckla system för att rapportera och statistikföra siffror som ibland inte känns motiverande för det lokala företaget. I fallet med utsläpp av växthusgaser är det klart dokumenterat att det finns ett starkt drivande motiv för att mäta och rapportera sina utsläpp det affärsmässiga. Regeringen bör därför stimulera och ställa krav på företag, myndigheter och organisationer att aktivt arbeta med att mäta och rapportera sina utsläpp av växthusgaser i enlighet med internationell standard. Ett sådant lagligt krav skulle kunna ställas på företag, myndigheter och organisationer med över tio anställda. Slutligen bör regeringen ta på sig ansvaret att bjuda in näringslivet och frivilliga organisationer till en diskussion om hur man kan stimulera företag och organisationer att mäta och rapportera sina utsläpp av växthusgaser samt att diskutera åtgärder som kan ytterligare göras för att stimulera en aktiv och ambitionsrik klimatpolitik.
mot · GX02MJ6 · 2010-04-14 00:00:00 — Miljökvalitetsmålet kvarstår i nuvarande lydelse, vissa förändringar av preciseringarna görs. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljömålet om ytterligare åtgärder vidtas. Detta beror dels på redan fattade beslut om viktiga åtgärder, dels på att bedömningsgrunden har ändrats. Regeringen hänvisar bl.a. till , Helcoms aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan, BSAP) och ramdirektivet för vatten och dess åtgärdsprogram för miljökvalitetsnormer. Regeringen gör också bedömningen av de fyra delmålen, varav tre kräver ytterligare åtgärder. Delmålet om ammoniak är uppnått. Delmålet om utsläpp av kväveoxider behandlas tillsammans med motsvarande delmål under miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning, varför det inte tas upp här. Utsläppen av fosfor och kväve är ett mycket stort problem där omfattande åtgärder krävs. Regeringen delar bedömning om att delmålen inte kommer att nås. I förslag till nya och reviderade miljömål föreslås nya delmål i enlighet med Helcoms preliminära bördefördelning. redovisade en åtgärdsplan för att klara beting i BSAP. I rapporten presenteras en mängd olika förslag på åtgärder. Det största och mest kostsamma problemet är övergödningen, vilken beräknas stå för av kostnaderna. För att klara det nationella betinget ska utsläppen av fosfor minska med och utsläppen av kväve med 21000ton till , och . Med de redovisade förslagen beräknas utsläppen kunna minska med kväve och fosfor. De satsningar som regeringen presenterade i sin havspolitiska proposition var välkomna men räcker dessvärre inte. Större satsningar måste till. Regeringen har valt att inte redogöra för vilka åtgärder man avser att vidta i denna proposition. Den hänvisar i stället till en kommande havsmiljöskrivelse. Denna ska läggas senare i vår i stället för den havsmiljöproposition som enligt tidigare uppgifter skulle ha lagts till som denna miljömålsproposition.
mot · GX02Sf13 · 2010-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:120 Trygghetssystemen för företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och företagande. Att starta företag innebär alltid en risk, men om otrygghetsgapet är för stort kommer många goda affärsidéer att förbli just idéer. Att förbättra tryggheten för företagare eller för dem som vill starta företag är därför en prioriterad fråga. Vi socialdemokrater är positiva till det mesta i förslaget och yrkar därför bifall till propositionen, men när det gäller företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen anser vi att förslaget har brister som kräver klargörande från regeringen. Det är viktigt att det görs en rimlig avvägning mellan risken för överutnyttjande och ökad trygghet för den som driver eller vill starta eget företag. Förutsättningarna för företagare och för dem som vill starta företag måste vara sådana att de inte hindrar entreprenörskap. Det är också viktigt att det råder konkurrensneutralitet mellan företagare som verkar under samma förutsättningar och att det är tydligt för dem som arbetar i gränslandet mellan att vara arbetstagare och företagare vilka regler som gäller. Det finns en växande grupp uppdragstagare som frivilligt eller ofrivilligt har valt den formen för sitt arbete eftersom de verkar på en del av arbetsmarknaden där det är mycket utbrett med uppdragstagare. Som uppdragstagare kan man vara självständig eller osjälvständig i förhållande till uppdragsgivaren och bör utifrån detta definieras som företagare eller anställd i förhållande till arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen (SOU 2008:89) hade som uppgift att bl.a. bringa klarhet i detta och föreslog att det skulle framgå av lagen att självständiga uppdragstagare ska betraktas som företagare. Detta stycke i lagtexten är nu borttaget, vilket gör förslaget mycket oklart. I stället för att tydliggöra reglerna kring uppdragstagare bidrar regeringen till att skapa en ännu större gråzon mellan arbetstagare och företagare . Vi socialdemokrater kräver att regeringen återkommer till med ett klargörande om uppdragstagares möjligheter till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen.
mot · GX02So10 · 2010-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:125 En ny alkohollag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för marknadsföring av svenskproducerade alkoholmärken ska överensstämma med EU-reglerna om marknadsföring av alkohol. Med propositionen föreslås flera och betydelsefulla steg för regelförenklingar men också för att underlätta för viktiga näringar och branscher i . har ju kommit att innebära en framväxt av olika vin- och sprittillverkare. Det handlar om att förvalta gamla traditioner men också om nya förutsättningar på grund av förändrat odlingsklimat. Mindre bryggerier uppstår i skuggan av de stora. Vinstockar planteras för fullt på olika hålla i framför allt där de första försöksskördarna kan resultera i allt större och bättre kvantiteter. Frukter och bär som äpplen, päron och körsbär kan utgöra grund för både viner och spritdrycker. Regeringens proposition tar fasta på denna utveckling. Det finns anledning att särskilt framhålla de konstateranden som görs från och sida: Med fortsatt ökade krav på marknadsanpassning och sannolikt lägre stöd till jordbruket behöver dessutom särskilt mindre jordbruksföretag, som av olika begränsade skäl inte kan storleksrationalisera sin verksamhet, fler ben att stå på för att fortsatt kunna producera, hålla landskapet öppet och bevara och kanske även öka antalet arbetstillfällen på landsbygden. Gårdsförsäljning skulle också kunna ha gynnande effekter för andra branscher, t.ex. för turismen för vilken av upplevelsen av mat och dryck spelar en viktig roll. Det finns skäl att se hela spännvidden av företag. Det handlar dels om små entreprenörer som experimenterar med vinstockar och prövar sig fram på nya jordar. Men det handlar också om etablerade företag och varumärken som skapar arbetstillfällen vid sina anläggningar, lockar besökare till bygden och innebär avsättning för lokala jordbrukare och odlare. När det gäller marknadsföring sägs i propositionen att vad som innehållsmässigt gäller för framställning i bild vid kommersiell annonsering nu utvidgas i lagen till att bli generellt tillämpligt oavsett val av medium, det handlar således bl.a. om webbplatser på Internet. är det viktigt att slå fast att för många mindre producenter är just egna webbplatser en av få ekonomiskt möjliga kanaler att nu ut med information. Det finns anledning att också efterlysa nya modernare regler i fråga om marknadsföring för att tillåta producenter att med hjälp av tröjor, prydnadssaker och andra former av merchandise sprida kännedom om eget varumärke men också kommersiellt kunna tjäna pengar på det. I är det exempelvis på inget sätt ovanligt att den stora vinsten vid destilleriers presentbutiker inte görs på själva whiskeyn utan på allt annat som kan köpas där. Den möjligheten borde även svenska tillverkare ha.
mot · GX02So11 · 2010-04-06 00:00:00 — Flera viktiga remissinstanser är negativa till förslaget. och () liksom avstyrker förslaget och framhåller att det medför ökade risker för att produkterna kan komma att användas i icke avsett syfte. avstyrker förslaget att verket ska utöva tillsyn över bestämmelserna i alkohollagen om handel med teknisk sprit. befarar i sitt remissyttrande att den minskade kontrollen kommer att innebära ett ökat flöde i samhället av icke denaturerad och otillräckligt denaturerad teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Detta leder till ökad risk för avledning och missbruk av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat, vilket kan få stora konsekvenser ur ett folkhälsoperspektiv, framför allt vad gäller ungdomar. Enligt förslaget kommer FHI att föreskriva om vilka krav som ska gälla vid denaturering av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Det kommer att innebära ett mycket omfattande arbete för myndigheten. anför i sitt yttrande att det kommer att vara svårt att enbart i föreskrifter tillräckligt tydligt och detaljerat ge den vägledning som behövs. Alla tänkbara användningsområden är svåra att förutse. Då ingen förhandsprövning görs kommer regelverket att fungera reaktivt. bedömer att det föreligger en stor risk att teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat kommer att vara otillräckligt denaturerade. redovisar också att konsekvenserna av förslaget om att handel med fullständigt denaturerad sprit ska kunna ske helt fritt är att privatpersoner kan föra in obegränsade mängder även för kommersiellt och industriellt bruk (vilket inte är tillåtet ). Risken för avledning ökar därmed markant i och med att volymerna förmodas öka. För företag som säljer teknisk sprit innebär förslaget att de blir skyldiga att sälja teknisk sprit till rätt ändamål enligt FHI:s föreskrifter, vilket inte är en förenkling jämfört med utan gör det svårare för dem att följa regelverket. På är man däremot positiv till att det införs lättnader i regelverket när det gäller alkoholhaltiga preparat som är tillräckligt denaturerade och svårligen kan missbrukas, t.ex. kosmetika. På är man också positivt inställd till en översyn av hela regelverket. Vi delar remissinstansernas oro över konsekvenserna av förslagen om teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Förslagen kan innebära risker för att produkterna används i icke avsett syfte, och regeringen bör därför noga följa utvecklingen och återrapportera till .
mot · GX02Fi16 · 2010-05-20 00:00:00 — med anledning av prop. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för EU bör verka för ytterligare skärpt reglering av kreditvärderingsinstituten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att etablera ett oberoende statligt kreditvärderingsföretag. I propositionen föreslår regeringen en lag om kreditvärderingsinstitut samt en ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. Dessa bestämmelser kompletterar och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av om kreditvärderingsinstitut (EU-förordningen). Rådets förordning innebär att det införs en reglering av kreditvärderingsinstituten på EU-nivå, vilket tidigare saknats. I sammanhanget kan därtill nämnas att saknar nationell lagstiftning som direkt reglerar kreditvärderingsinstitutens verksamhet. har i flera sammanhang påtalat brister i regleringen av kreditvärderingsinstituten, bl.a. i vår motion (Fi261) på regeringens budgetproposition . Det vi framför allt pekat på är det jävsförhållande som föreligger mellan kreditvärderingsinstituten och de bolag som de sätter betyg på. Kreditvärderingsinstituten får nämligen sina inkomster via avgifter från de bolag som de är satta att värdera. Dessa avgifter har ofta varit knutna till värdepappersbolagens omsättning. För ett värdepappersbolag som t.ex. introducerar ett nytt finansiellt instrument är det av helt avgörande betydelse att få ett högt betyg från det kreditvärderingsinstitut som bolaget anlitar. Och eftersom lönsamheten och omsättningen på de finansiella marknaderna har varit, och alltjämt är, mycket hög utgör det en lockelse för kreditvärderingsinstituten att utfärda höga betyg som kanske inte alltid avspeglar objektiva fakta. Kreditvärderingsinstituten erbjuder därtill ofta olika typer av konsulttjänster, och vissa av dessa har gått ut på att hjälpa kunderna att optimera sin rating. välkomnar en rad av de bestämmelser som EU-förordningen innehåller, bl.a. förbjuds kreditvärderingsinstituten att tillhandahålla vissa konsulttjänster till de kreditvärderade företagen. Vår bedömning är emellertid att regleringen inte fullt ut undanröjer de jävsförhållanden som råder på området. Vi uppmanar därför regeringen att inom ramen för EU verka för att lagstiftningen ytterligare skärps. Dessa regler bör dock vara utformade som s.k. minimiregler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör också utreda möjligheten att etablera ett oberoende statligt kreditvärderingsföretag i syfte att öka mångfalden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens proposition innehåller bestämmelser som kompletterar den ovannämnda förordningen. har inga anmärkningar på dessa.
mot · GX02MJ12 · 2010-05-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:212 Ny gränsälvsöverenskommelse med tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Finsk-svenska gränsälvskommissionen. Finsk-svenska gränsälvskommissionen handlägger ärenden som handlar om byggande och utsläpp längs gränsälvarna mellan och . Det är ett tillståndsorgan som på ett enkelt och obyråkratiskt sätt ser till att människorna i gränstrakterna får sina saker prövade. Inga avgifter tas ut av de tillståndssökande. Vi anser att kommissionens fortsatta existens motiveras av den extra smidighet som krävs vid tillståndsärenden som rör två länder. Men den moderatstyrda vill att Finsk-svenska gränsälvskommissionens beslutanderätt ska läggas ned. Kommissionens prövningsverksamhet ska flyttas över till nationella domstolar och myndigheter. Detta innebär att prövningsärendena centraliseras. De riskerar en mer utdragen byråkratisk handläggning i såväl som . Frågor som tidigare snabbt har kunnat lösas genom kommissionens försorg, kan bli föremål för långa handläggningstider och utredningar länderna emellan. Den närhetsprincip som enligt EU ska råda, riskerar att gå förlorad. Därtill lär de administrativa kostnaderna öka. Den borgerliga regeringens huvudmotiv till en nedläggning av kommissionen är att de beslut som fattas inte går att överklaga. Vi instämmer i att det är ett allvarligt problem men inte svårare än att det går att lösa. Den medborgare som vill överklaga ett ärende bör kunna göra detta hos respektive lands domstol, t.ex. svenska Miljödomstolen eller dess finska motsvarighet. Överklagandet ska sedan handläggas i samråd mellan domstolarna. Idéer kring hur detta ska gå till finns redan formulerade. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur överklaganden av tillstånds- och utsläppsärenden bäst hanteras på ett rättssäkert sätt. Vi vill betona att den fortsatta Finsk-svenska gränsälvskommissionen med vårt förslag ska innehålla ledamöter med stor kompetens i de gränsälvsfrågor som kommissionen ska bedöma. Jurister från respektive land är en självklarhet liksom ledamöter med geografisk anknytning. Vad gäller fiskefrågorna föreslås dessa av regeringen ligga utanför kommissionens beslutandesfär. Förvaltningen av fisket ska utövas av svenska och i , respektive den ansvariga myndigheten i . Vi ställer oss bakom detta förslag. Slutligen vill vi betona att det i denna fråga råder en unik politisk enighet inom samtliga kommuner längs båda sidor av älv. Finsk-svenska gränsälvskommissionen har gjort och fortsätter att göra ett gott arbete och bör därför få finnas kvar. i (s)
mot · GX02MJ13 · 2010-05-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:167 Kemikalietillsynen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra den mer generella översynen av tillsynen som efterlysts av flera utredningar och återkomma till med ett mer genomarbetet förslag till tillsyn på kemikalieområdet. slutbetänkande (SOU 2008:73) visade att det finns stora problem med den svenska kemikalietillsynen. Jag delar den uppfattningen. Men jag är inte övertygad om att regeringens förslag är lösningen. Det är inte enbart på kemikalieområdet som det finns problem. Jag instämmer med de remissinstanser som anför att det behövs en mer övergripande översyn av det svenska tillsynssystemet. Först därefter finns grund för att ändra systemet. Att enbart förstatliga delar av tillsynen löser inte problemet. Det visar erfarenheterna från djurskyddstillsynen. Utan en närmare analys av problemen missar man andra beslut som behövs för att en ändring, t.ex. förstatligande, ska ge avsedd effekt. Jag noterar att kom med en rad förslag angående tillsynen, som regeringen inte har behandlat. Generellt finns två sätt att gå till väga. Man kan förstatliga tillsynen, som regeringen delvis föreslår i denna proposition, eller också kan man vidta sådana åtgärder som gör att aktörerna tar det ansvar som de i princip har i det nuvarande systemet. Jag saknar en närmare analys av möjligheterna att stärka aktörernas ansvarstagande inom det nuvarande systemet. Sådana möjligheter skulle kunna vara ett tydligare uppdrag till länsstyrelserna och centralmyndigheterna att arbeta med tillsynsvägledning (i vid mening, så som det diskuteras i ) eller att ge centralmyndigheterna möjligheter att ta över tillsynen från sådana kommuner som inte kan eller vill bedriva en adekvat tillsyn. Om tillsynen förstagligas uppstår flera nackdelar. Det arbete som bedrivs av aktiva kommuner, t.ex. det arbete som har bedrivit på kemikalieområdet, är av stor vikt för att utveckla nya lösningar och driva politiken framåt. Det är olyckligt om den dynamiken försvinner. Det är också olyckligt om tillsynen fjärmas från medborgarna och näringslivet. Avstånden kan skapa praktiska problem. Det kan också uppstå problem i gränsdragningen mellan den tillsyn som ligger på staten och det som ligger kvar på kommunen. Jag anser att regeringen ska genomföra den mer generella översynen av tillsynen som efterlysts av bl.a. flera utredningar och återkomma till med ett mer genomarbetet förslag till tillsyn på kemikalieområdet.
mot · GY02MJ348 · 2010-09-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hästforskning. Den svenska hästforskningen har finansierats gemensamt av staten och hästnäringen. Den svenska hästnäringen har avsatt till Stiftelsen och staten har via avsatt . Men efter regeringens beslut att avskaffa skatten på handelsgödsel har merparten av de statliga medlen upphört då de var en viktig faktor för att finansiera hästforskningen. Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att trygga den fortsatta finansieringen av hästforskningen. För att den svenska hästnäringen även ska kunna konkurrera internationellt finns det behov av att trygga finansieringen av hästforskningen . Hästforskningen är viktig för hästens hälsa, välfärd och djurskydd, men forskning sker även om hästens roll i förhållande till människan, miljön och samhället. Det finns därför behov av att lösa finansieringen av hästforskningen.
mot · GY02A201 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantaget i turordningsreglerna och om kollektivavtal. Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd, som innebär att den som är sist anställd är den som får sluta först vid uppsägningar om parterna inte avtalat annat, är till för att säkerställa att uppsägningar sker på saklig grund. De hindrar arbetsgivare från att säga upp människor på godtyckliga grunder. Avsikten är att de anställda inte ska kunna bli uppsagda för att de exempelvis är fackligt aktiva, blir sjuka, för att de väntar barn eller av andra skäl som inte kan motiveras sakligt. Vidare är det viktigt att slå vakt om kollektivavtalet. Mest handlar det om att ingen ska konkurrera ut den andra genom att erbjuda en arbetsgivare att jobba för sämre lön eller utan övertidsersättning. Kollektivavtalen innebär därför att allt kan förbättras men inget får försämras. Det finns möjligheter för arbetsgivare och fack att komma överens om undantag från turordningsreglerna, som gör att arbetsgivare kan behålla nyckelpersoner och nödvändig kompetens. Avgörande är att arbetsgivaren vid neddragningar inte ensam kan bestämma vilka som ska vara kvar och vilka som ska sägas upp. Den rätt som införts för företag med färre än tio anställda att undanta två personer från turordningsreglerna innebär att anställda på små företag i praktiken inte längre omfattas av skyddet mot godtyckliga uppsägningar. Möjligheten till undantagen kan missbrukas av arbetsgivare som vill göra sig av med anställda utan att det finns saklig grund för uppsägning. Möjligheten till undantag från turordningsreglerna bör därför tas bort.