mot · GX02K14 · 2010-04-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:199 Nya villkor för stödet till dagspressen avslår regeringens förslag om befintliga övergångsbestämmelser i presstödsförordningen (1990:524) (avsnitt 9 i propositionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte tidsbegränsa presstödsförordningen och om att inte göra en översyn av presstödet (avsnitt 9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidare utreda frågan om elektroniskt distribuerade dagstidningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för dagspress på minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder vad gäller distribution av dagspress. Propositionen innehåller förslag och bedömningar i fråga om presstödet till dagstidningar. Regeringen gör bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) som reglerar driftsstödet bör ändras för att säkerställa att förordningen inte står i strid med . Det föreslås att högfrekventa storstadstidningar ska vara berättigade till det allmänna driftsstöd som gäller för övriga hög- och medelfrekventa dagstidningar. Storstadstidningar som normalt utkommer med sju nummer ska därutöver kunna få ett extrastöd som motsvarar maximalt av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna typ av tidning i presstödsförordningen. Det sammanlagda driftsstödet till storstadstidningarna får dock inte överstiga . Minskningen av driftsstödet från den nuvarande nivån ska ske etappvis med början . Regeringen föreslår också att gränser ska införas för hur stor del av tidningsföretagens kostnader som får täckas av driftsstödet. Vidare görs bedömningen att tidningsföretag vars tidning har beviljats driftsstöd bör redovisa till hur driftsstödet har använts och vilka kostnader det har täckt. bör göra en sammanställning av redovisningarna och ge in denna till regeringen och Europeiska kommissionen. Regeringen gör bedömningen att de föreslagna ändringarna i presstödsförordningen bör tidsbegränsas till . En översyn av presstödet bör göras och nödvändiga ändringar av systemet föreslås i så god tid att de kan träda i kraft . Propositionen behandlar också ett antal förslag som förde fram i samband med slutbetänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8). Vi anser att den borgerliga regeringens hantering av presstödsfrågan har varit under all kritik. Regeringen har från dag ett efter regeringsskiftet misskött frågan. Exempel på detta är att man i kontakterna med EU inte har stått upp för det svenska presstödet som princip man har skött avgörande förhandlingar med enbart tjänstemän närvarande man har gått med förhandlingsbud till EU som inte varit förankrade i informationen till har saknat substans regeringen tvärt har bytt åsikt i frågan ett antal gånger. beslutade om förändringar i presstödet. Beslutet stöddes av en bred blocköverskridande majoritet, bestående av alla partier utom och . I enlighet med de regler som gäller för statsstöd anmäldes förändringen till . hörde kommissionen av sig och ville ha svar på ytterligare frågor om stödet, men det fanns inga tecken på att kommissionen skulle försöka stoppa förslaget. Men efter regeringsskiftet började problemen. i tjänst beslutade den nya kulturministern, (), att dra tillbaka anmälan om presstödsförändringen till EU. Det enda underlag för beslutet som fanns var ett telefonsamtal från en tjänsteman på till en tjänsteman på . hävdade kommissionens talesman i konkurrensfrågor, , att fogat sig i kommissionens kritik och förmodades inkomma med ett nytt lagförslag till kommissionen. Den nya kulturministern () bestred Todds påstående om att regeringen nu skulle återkomma med ett lagförslag som tillgodosåg krav. Någon sådan beredning förekommer inte i , berättade hon. Trots detta påstående fördes förhandlingar på tjänstemannanivå med . Information om förhandlingsupplägg och förhandlingsresultat släpptes då och då till konstitutionsutskott. fick utskottets ledamöter reda på att det nu fanns ett färdigt svenskt förslag till hur presstödet skulle utformas, ett förslag som de fyra borgerliga regeringspartierna stod bakom och som innebar stora förändringar i stödets utformning och konsekvenser. I budgetpropositionen svängde helt plötsligt regeringen och meddelade att presstödet skulle ligga fast och att det var utgångspunkten i fortsatta diskussioner med EU. Resultatet av denna omsvängning ser vi . Regeringen har återigen svängt. Faktum är att kulturministern under har lyckats inta nästan alla ståndpunkter som finns i denna fråga, men hon har fortfarande inte lyckats verkställa beslut om presstödet. Det är mot denna bakgrund uppenbart att det förslag som regeringen , efter slutförda förhandlingar med EU, återkommer till med kunde, med en klokare hantering från regeringens sida, sett betydligt annorlunda och bättre ut. Föreslagna förändringar av presstödet som en följd av diskussionerna med EU Det har som ovan beskrivits varit extremt svårt att följa den process som legat bakom det nuvarande förslaget. Eftersom våra tre partier inte varit inblandade i processen på ett sätt som motiverar att vi ska behöva ta ansvar för var sig den eller resultatet av den vore den enkla vägen ut att helt avslå propositionen. Vi vet dock att , efter regeringens tafatthet i förhandlingarna, inte skulle låta sig nöjas med en situation som inte innebär förändringar. Därför accepterar vi, om än motvilligt, de förslag till förändringar som i sak görs av presstödet efter diskussionerna med EU. Vi kan dock inte acceptera regeringens förslag om att presstödet som princip per automatik ska omprövas av regeringen och därmed . Det är ett mycket olyckligt sätt att ge EU inflytande över en principfråga som vi anser är avgjord i samband med de medlemsförhandlingar som föregick inträdet i EU 1995. Förslaget om omprövning skapar inga goda förutsättningar för en långsiktig och stabil utgivning av s.k. andratidningar och riskerar därför att påtagligt försämra mediemångfalden vad gäller dagstidningar och bör även därför avslås av . slutbetänkande innehåller även ett antal förslag som ännu inte varit föremål för behandling i . De är inte heller av den karaktären att de har varit aktuella i diskussionerna med EU. Vad gäller elektroniskt distribuerade tidningar var kommitténs förslag att vidare utreda hur man kan stimulera etableringar av digitala dagstidningar och de mediepolitiska konsekvenserna av ett teknikskifte. Regeringens förslag är att inte göra något. Vi menar att det finns skäl att följa kommitténs förslag och vidare utreda frågan om elektroniskt distribuerade dagstidningar. De frågor som rör stödet till minoritetspress vill regeringen behandla på så sätt att det ska initieras ett samarbete mellan , och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. I övrigt förslås inga åtgärder för minoritetspressen. föreslog utöver samarbetet att kravet på att av tidningens upplaga måste vara spridd i skulle tas bort, men att endast de exemplar som är abonnerade i ska räknas för presstöd. Vi instämmer med regeringen och kommittén i fråga om vikten av att initiera ett samarbete över gränserna för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar, men vi anser att regeringen närmare bör undersöka möjligheten och konsekvenserna av att ta bort 90%-spärren samt särregler med en lägre trappa för dagspress på minoritetsspråk. Regeringen föreslår ingen konkret åtgärd vad gäller distributionsfrågor utan menar att ska följa upp utvecklingen i ärendet . Detta menar vi är en alltför passiv hållning. Skrivningarna kring likaprisprincipen i presstödsförordningen kan tolkas olika, och det hade därför varit bra med ett förtydligande av vilka moment som ska ingå. Ska principen gälla i hela kedjan eller bara i de sista leden ut till abonnenten? Vi menar att lika pris ska ingå generellt i distributionskedjan och därmed omfatta även packning och regionala transporter. Det finns fler frågor kring distributionsmarknaden som behöver ses över. På den korta tid som förflutit sedan betänkande har mycket hunnit hända på distributionsmarknaden. Posten har fått ändrade uppgifter, och många distributionsföretag ägs av den konkurrerande tidningen. Kostnaderna för distribution har ökat och blivit till en allt större del av tidningarnas budget, vilket lett till att tidningar valt att ha varannandagsutdelning i stället för att dela ut . Detta skapar problem både ur demokratisk synpunkt och vad gäller mångfald och yttrandefrihet för de abonnenter och de medborgare på landsbygden som berörs. Den indragning av stödet till lördagsutdelning som den borgerliga regeringen genomförde 2007 har bidragit till denna utveckling. Regeringen bör inte bara låta följa utvecklingen på samdistributionsområdet utan även överväga egna initiativ för att inte problemen med distributionen av dagspress ska få skadlig inverkan på mediemångfalden i landet. i (s)