ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A374 · 2010-10-26 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2011 under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Att människor av olika skäl flyttar mellan länder är en naturlig process som ställer naturliga krav på samhället och som tillför nya erfarenheter och kunskaper. Anledningarna till att en individ migrerar kan vara många och sammansatta. Det kan bland annat handla om fattigdom, miljöförstöring, klimatförändring, krig, förtryck eller förföljelse i hemlandet. Migrationen i världen ökar och är en del av den utvecklingen. har antalet människor som flyttar till ett annat land i världen fördubblats och uppgår till cirka 200 miljoner. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. är i sig ett tydligt exempel på att den kunskap, arbetskraft och mångfald som har kommit hit har haft stor betydelse för svensk tillväxt och utveckling. Men migration kan också innebära stora utmaningar, såväl för de människor som flyttar som för de länder de lämnar eller flyttar till. Vår utgångspunkt är att nyanlända invandrare ska vara en prioriterad grupp och få ta del av Arbetsförmedlingens insatser. Därför avvisar vi regeringens lotsar för nyanlända och skjuter i stället till till Arbetsförmedlingen för bättre introduktion av nyanlända (se utg.omr. Dessutom vill vi att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan och anslår 30 miljoner till det. Språket är en nyckel för att nyanlända lättare ska få jobb. Vi säger nej till regeringens ineffektiva satsning på SFI-bonus (anslag 1:1) och gör i stället en kvalitetssatsning på SFI (redovisas under utg.omr. Vi vill att alla kommuner ska göras skyldiga att kunna ta emot flyktingar. vill vi också höja kommunersättningen vid flyktingmottagande med . Utöver dessa förslag har vi som reformambition att tillföra .
mot · GY02A375 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa instegsjobben. Instegsjobben innebär att nyanlända invandrare kan få av sin totala lönekostnad subventionerad med skattemedel. Instegsjobben kan betraktas som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar, både svenskar som är födda i och svenskar som kommit till senare i livet. All politik handlar om prioriteringar. Instegsjobben prioriterar nyanlända invandrare före andra grupper som har svårt att etablera sig på en alltmer kunskapsinriktad arbetsmarknad. Genom instegsjobben diskrimineras bland annat ungdomar, långtidsarbetslösa, funktionshindrade och äldre som av olika anledningar har svårt att få ett arbete. Just de grupper som har svårast att komma i egen försörjning, inte minst människor som tidigare invandrat och som på grund av av misslyckad invandrings- och integrationspolitik befinner sig i ett näst intill permanent utanförskap, missgynnas av instegsjobben. En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Det är bestämda uppfattning att ingen icke svensk medborgare boende i ska ha mer långtgående rättigheter än en svensk medborgare. Dessutom har det visat sig att instegsjobben inte fått den effekt som regeringen eftersträvat. Av det fåtal som efter avslutat program har en sysselsättning, har många övergått i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta ger skäl att misstänka att instegsjobben mest handlar om att förbättra regeringens statistik avseende invandrares etablering på arbetsmarknaden. Skattemedel bör inte användas för sådana tveksamma syften.
mot · GY02A376 · 2010-10-22 00:00:00 — Utländsk arbetskraft som plockar bär i svenska skogar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över de befintliga regler som finns för utländska bärplockare med målsättningen att förhindra att dessa utnyttjas. Bärindustrin är en viktig näringsgren, som tyvärr återigen har blivit uppmärksammade för dåliga villkor för den utländska arbetskraften. Det här slår också hårt mot dom företag i branschen som är seriösa och vill utveckla näringsgrenen. Villkoren och möjligheterna att tjäna ihop pengar till både mat, husrum, resa och förtjänst är inte helt enkelt. Många bärplockare har dessutom inte kunskap och insikt om hur bären växer i skogarna och därmed inga möjligheter att tjäna sitt uppehälle. Boendemiljön för vissa bärplockare under vistelsen i är urusla, tillgången på vatten, matlagningsmöjligheter och sanitäranläggningarna saknas. Livsvillkoren som dessa utländska, i många fall människor från lever under, kan i några fall liknas vid slavarbete. Fordonen som bärplockarna tvingas hyra är undermåliga både ur miljöhänsyn och ur trafiksäkerhetssynpunkt. är det förbund som har avtalsrätten i branschen, men för att det ska kunna bli en bättring av villkor för den utländska arbetskraften krävs att dom blir medlemmar i och att arbetsgivarparten tar sitt ansvar för att upprätthålla ordning och reda inom branschen. Kommande år måste visa på en förbättring av ansvarstagandet från arbetsgivarhåll.
mot · GY02A377 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Vi har en betydligt mer komplex arbetsmarknad som ställer andra krav på oss som människor . Ohälsan som beror av den arbetsmiljö man vistas i har ökat till nivåer som är oacceptabla. Alltför många anställda tvingas lämna sina anställningar på grund av att det inte finns ersättningsjobb hos arbetsgivaren. Att sänka sjukersättningen och sätta en bortre tidsgräns för sjukförsäkringen gör inte människor mer friska och arbetsföra. Det krävs förebyggande insatser såväl direkt till arbetstagaren som i den arbetsmiljö man vistas i. En god arbetsmiljö möjliggör en god hälsa för anställda. Alltför många anställda saknar tillgång till företagshälsovård. En viktig åtgärd för att förebygga ohälsa i arbetsmiljön är att alla anställda ska ha rätt till företagshälsovård. Företagshälsovårdens huvuduppgift ska ligga på det förebyggande arbetet mot skador och andra arbetsmiljörelaterade problem. Den måste kvalitetssäkras och bygga på ett stort inflytande av arbetsmarknadens parter. En bra arbetsmiljö och en kvalitetssäkrad företagshälsovård motverkar sjukskrivningar och i förlängningen utslagning från arbetsmarknaden.
mot · GY02A378 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Det ofrivilliga deltidsarbetet liksom antalet tidsbegränsade anställningar har ökat kraftigt och innebär en stor otrygghet för flera grupper på dagens arbetsmarknad. Utbredningen av deltids- och visstidsanställningar skiljer sig kraftigt mellan olika branscher, men det är framför allt kvinnorna inom LO-kollektivet, personer med utländsk bakgrund och ungdomar som innehar de otrygga anställningarna. Enligt en utredning, gjord av LO , var det av kvinnliga medlemmar som arbetade deltid, och framför allt de yngre gjorde det ofrivilligt. Motsvarande siffra för manliga medlemmar var . Av de deltidsarbetande är det främst anställda inom den privata tjänstesektorn (hotell och restaurang, fastighetsbranschen och handel) som uppger att de vill arbeta mer. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av att ha en partner som försörjare eller eventuella mertidstimmar. Att inte kunna försörja sig själv leder till ofrihet i privatlivet. När det gäller mertidstimmarna dyker de ofta upp med kort varsel, och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Deltidsarbete innebär vanligtvis att den deltidsarbetande inte heller får del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda. Det i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. En allt större del av de anställda, företrädesvis kvinnor, personer med utländsk bakgrund och ungdomar, tvingas av sina liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som inte tillåter långsiktig planering, exempelvis att ta ett lån eller att få en egen bostad. När de tillfälliga anställningarna ökar, innebär detta en kraftig försämring av arbetsvillkoren för de redan mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. De nya reglerna för deltidsstämpling, 75-dagarsregeln, gör att problematiken med deltider ytterligare ökar. ligger endast kraven på individen. Det är dags att börja ställa krav på att för anställningar ska vara heltid. Lagstiftningen måste därför stärkas så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet för den som av olika skäl vill arbeta .
mot · GY02A379 · 2010-10-18 00:00:00 — Tillämpningen av reglerna för arbetslöshetsförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett humant regelverk för krav på arbetssökande. Att stå utanför arbetsmarknaden är en stor press, livet begränsas både ekonomiskt och socialt. A-kassan är en arbetslöshetsförsäkring som skapats för att ge trygghet i omställning, en möjlighet att utan arbete kunna ha en försörjning och kunna fortsätta sitt liv med fokus på att bli anställningsbar och att hitta ett arbete. För att kunna ta del av a-kassan krävs att den arbetslöse är aktivt arbetssökande från första arbetslösa dagen och anmäler sig till Arbetsförmedlingen. Det har under de gånga åren skett stora förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och tillämpningen av de uppsatta reglerna för att kunna erhålla ersättning. En rad olika exempel kan illustrera hur den som saknar arbete på ett inhumant sätt tvingas till stora omställningar, eller hur dagens tillämpning drabbat arbetssökanden i allt från att välja mellan att förlora sin försäkring eller att flytta från sin familj, att inte kunna närvara på nära anhörigs begravning m.m. fanns en möjlighet att begränsa sitt arbetssökande inom ett område med pendlingsavstånd, ställs krav på arbetssökande att söka arbete i hela landet , vilket skapar en ännu större press och stress hos människor som redan befinner sig i en utsatt situation. Att tvingas lämna sin familj för arbete, eller för den som är separerad, lämna sina barn i en annan del av landet är ett hårt slag.
mot · GY02A380 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa lärlingsanställning. En utredning som regeringen låtit göra rekommenderar en ny anställningsform för eftergymnasial lärlingsutbildning: lärlingsanställning. Anställningsformen bygger på att eleven och företaget lever upp till det utbildningskontrakt som tecknats mellan skola, arbetsplats och elev. Anställningen upphör när utbildningen är färdig eller om någon bryter utbildningskontraktet. Varannan företagare är beredd att anställa en lärling om och när den nya anställningsformen införs, enligt en undersökning som outsourcingföretaget låtit genomföra. Att ungdomar ska tillåtas få betalt för sitt arbete borde vara en självklar del av arbetslinjen. Allt tyder på att en reform är på gång, men låt oss skyndsamt få lärlingsanställningarna på plats.
mot · GY02A381 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ett gott skydd för den inkomstförlust som uppstår vid arbetslöshet. Den ska ge möjligheter och drivkraft till att ta ett arbete och utgöra grunden till frihet och egen försörjning. Vi behöver ett kraftfullt stöd från samhällets sida till alla dem som ska ställa om från ett jobb till ett annat. Staten måste ta en större del av ansvaret för de arbetslösa och skapa framtidstro. Att omkring 500 000 människor har tvingats lämna försäkringen är inte acceptabelt. Förtroendet måste återupprättas för en arbetslöshetsförsäkring som ger reellt inkomstskydd vid arbetslöshet. Det krävs en genomgripande och varaktig reform av arbetslöshetsförsäkringen. Reformen bör innehålla t ex att ersättningsnivån på av inkomsten gäller under hela arbetslösheten. Vidare så bör den s k arbetslöshetsavgiften slopas så att den försäkrade får en låg avgift som är solidariskt finansierad så att alla kan vara med. Skattereduktion bör införas på avgiften. Det måste bli enklare att vara med i försäkringen så att den blir tillgängligare för fler. Per (S)
mot · GY02A382 · 2010-10-21 00:00:00 — Rätten att arbeta även efter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge arbetstagare rätt att arbeta även efter . finns den så kallade 67-årsregeln som stadgar att en arbetstagare inte har rätt att fortsätta som anställd efter den 67:e födelsedagen utan arbetsgivarens tillstånd. Denna regel är ett trubbigt instrument när det gäller att mäta om en medarbetare är värd att behålla på en arbetsplats. Både arbetsgivare och arbetstagare vittnar om att attityder är en negativ faktor när det gäller äldres förvärvsarbete. Vi tenderar att haka upp oss på siffror, snarare än att se individen och den kompetens den besitter. Vid en internationell jämförelse kan vi se att det är flera länder som är på väg åt ett annat håll. gjorde till exempel förändringar i pensionssystemet och arbetsrätten, vilka gör att det nu är möjligt att skjuta upp sin pensionering med . ligger i framkant när det gäller att skapa en modern flexibel arbetsmarknad med en större rörlighet, även för äldre människor. Med tanke på att vi blir allt friskare och lever allt längre samt att vi står inför en demografisk utmaning som medför att allt färre försörjer allt fler, är det angeläget att vidta åtgärder för att möjliggöra och uppmuntra äldres förvärvsarbete. Vi tycker därför att det är rimligt att ge alla rätten, om de så vill, att fortsätta arbeta efter , dock med förbehållet att denna regel kan sättas ur spel vid en varselsituation, och att arbetsgivaren därmed får rätt att varsla medarbetare först om situationen så kräver. Att möjliggöra för detta sänder en viktig signal till alla aktörer på arbetsmarknaden att det är kompetens som ska prioriteras, inte ålder.
mot · GY02A383 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till start av näringsverksamhet. har många företag, men få företagare, och ligger i sammanhanget i lägsta division. Detta förhållande bidrar till att flexibiliteten på arbetsmarknaden hämmas, då många orter inte sällan är beroende av ett eller ett fåtal företag. Dessutom innebär det låga företagandet att för få nya, stora och sysselsättningsskapande företag växer fram. Denna trend måste brytas. Samhället måste stimulera och uppmuntra företagsamhet och arbete. Stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta-eget-bidrag kan vara avgörande för att få en ny verksamhet att fungera under den, i ekonomiskt hänseende, kritiska startperioden. Det nuvarande bidraget ges . Mot bakgrund av ovanstående finns det skäl att överväga en utökning av tidsperioden för erhållande av stöd .
mot · GY02A384 · 2010-10-26 00:00:00 — Lönebidrag under pågående anställning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till lönebidrag i ett pågående anställningsförhållande. Personer med olika typer av funktionsnedsättning har det oftare svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Det handlar både om att känna sig behövd och om att kunna delta i en arbetsgemenskap samt om en meningsfull sysselsättning. Människor med funktionsnedsättning har samma önskningar som alla andra att känna sig behövda och vara en del av samhället. Alliansregeringen har infört flertalet åtgärder för att stimulera sysselsättningen bland personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Det är bra men ytterligare satsningar bör göras, speciellt då sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning är lägre. finns möjlighet till lönebidrag exempelvis, detta bör dock utvecklas och fler arbetsgivare måste vara beredda att anställa en person med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning. Därför bör det bli tillåtet med lönebidrag i en befintlig anställning. Om en person med en befintlig anställning till exempel råkar ut för en trafikolycka som medför en funktionsnedsättning finns det en risk att hon eller han inte kan utföra sina gamla arbetsuppgifter på sin arbetsplats. Istället för att avsluta anställningen eller bli uppsagd bör personen kunna stanna kvar på sin arbetsplats med lönebidrag. Detta gynnar dels arbetsgivaren då personen redan kan företaget och kan bidra med erfarenheterna i sina nya arbetsuppgifter, dels den anställde som kan stanna på sin arbetsplats och fortsätta vara en del av en arbetsgemenskap. Det underlättar vardagen och den osäkerhet som kan uppkomma om man känner att kroppen sviker . Möjligheten till att bevilja lönebidrag i en befintlig anställning bör därför ses över.
mot · GY02A388 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla introduktionsprogrammen för nyanlända. När kommunerna tar emot nya samhällsmedlemmar från andra länder bör kommunerna tydligt i sitt introduktionsprogram se de nyanlända som individer. Det är viktigt att nyanlända garanteras en god samhällsintroduktion och att även belysa genderperspektivet. Detta är viktigt för att både kvinnan och mannen skall ges bästa möjlighet till integration i det svenska samhället. Introduktionsprogrammet bör därför särskilt ge information om mänskliga rättigheter och om det övergripande jämställdhetspolitiska målet, antaget av (SOU 2005:66), om att Kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. En god introduktion med en relevant samhällsinformation skapar förutsättningar för en snabbare etablering i samhället och arbetslivet. Avsaknad av definition bidrar till variationer av samhällsinformation. I 11 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande står att läsa: Ett introduktionsprogram för personer som har fyllt ska innehålla SFI, praktik i den utsträckning som är möjlig, orientering om svenska samhällsförhållanden och svenskt samhällsliv samt information om vardagslivet i en kommun och andra liknande förhållanden. Förordningen specificerar inte närmare vad orientering om svenska samhällsförhållanden och svenskt samhällsliv samt information om vardagslivet innebär eller hur syftet ska uppnås. Enligt betänkandet Etablering i (SOU 2003:75) arbetar man på olika sätt med samhällsinformation lokalt, regionalt och nationellt. Innehållet av samhällsinformation varierar kraftigt. ingick samhällsinformation i sfi (svenskundervisning för invandrare). Från och med årsskiftet 2007 lyftes samhällsinformationen bort och behovet av att förtydliga och kvalitetssäkra samhällsinformationen inom introduktionsprogrammet har ökat. På grund av det otydliga uppdraget att ge samhällsinformation hanterar kommunerna detta olika. Samhällsinformationens kvalitet beror delvis på vilken vikt kommunen lägger på samhällsinformation och enskilda individers initiativtagande. Varje individs behöv av samhällsinformation varierar kraftigt i innehåll och omfattning. Detta beror på skillnader i förkunskap hos individen som bland annat beror i och vilket socialt nätverk han eller hon har runt omkring sig. Den största gemensamma utmaningen för målgruppen inom introduktionsprogrammet är det svenska språket. Det är upp till varje kommun att utforma ett introduktionsprogram, vilket oftast sker i samråd med och även . Eftersom behoven varierar från kommun till kommun, kan ett sådant program också se ut på olika sätt. bör därför ge i uppdrag att se till att information särskilt ges om mänskliga rättigheter och om att kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv som en del i introduktionsprogrammet i samtliga kommuner i som tar emot flyktingar.
mot · GY02A390 · 2010-10-25 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv utöver vad regeringen föreslagit för eller således . föreslår en takhöjning till med en minskning till efter arbetslöshetsdag 101. Utöver detta säger vi nej till regeringens så kallade jobbcoacher och lotsar och tillsätter istället resurser på att höja matchningsnivån, vidareutveckla , slopa arbetsgivaravgiften för lärlingsanställningar samt på att stimulera småföretagarna både genom ett återinfört schablonavdrag och genom ett förlängt starta-eget-bidrag. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 Bidrag till administration av grundbeloppet Internationella arbetsorganisationen () Specifikation av anslag 1.3 Slopade jobbcoacher & lotsar
mot · GY02A391 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsolycksfall. Varje arbetsplatsolycka är skarpt läge. Då gäller det för fack, arbetsmiljöverk och polis att vara på plats och börja arbeta . Det är viktigt för det kommande rättsarbetet att sammanställa ett antal handfasta rutiner och anvisningar för organisation och samsyn kring allvarliga arbetsplatsolyckor. Skyddsombud och andra lokala fackliga förtroendevalda har kunskaper och information som inte tas tillvara eller som inte ens kommer till myndigheternas kännedom efter en allvarlig arbetsplatsolycka. Skyddsombudens roll behöver uppvärderas och tas tillvara från början när en arbetsolycka har hänt. Då ökar möjligheterna att det väcks åtal för arbetsmiljöbrott, och att det leder till fällande dom. Åtal och dom ska inte vara ett självändamål, utan en möjlighet till upprättelse och en rättvisefråga för de arbetsskadade, samt ett viktigt led i att förebygga framtida arbetsplatsolyckor. Åklagare, polis och har ett lagstiftat ansvar för att utreda allvarliga arbetsskador. Dåligt utredda allvarliga arbetsplatsolyckor försämrar möjligheterna att förebygga nya olyckor och andra arbetsskador. Myndigheternas, till exempel polisens och , utredningar av allvarliga arbetsplatsolyckor leder sällan till konkreta resultat. Åklagare lägger ned förundersökningar i brist på bevis. Om och när åtal väcks, leder alltför få mål om arbetsmiljöbrott till fällande dom. Allt detta leder till berättigad ilska bland löntagarna, inte minst på de arbetsplatser där en allvarlig olycka har inträffat och förundersökningen sedan har lagts ned. På arbetsplatsen vet man var det fanns brister i arbetsmiljön, många kan peka på konkreta försummelser från arbetsledningens sida och på åtgärder som borde ha vidtagits men som inte blivit av och så vidare. Kanske har det skett tillbud utan att de utretts och bristerna åtgärdats. I det systematiska arbetsmiljöarbetet ingår att arbetsplatsen ska dra lärdom av tillbud och olyckor och vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att det inte kan hända igen. Skillnaden är att en olycksutredning ska vara tydligt fokuserad på en viss bestämd händelse och att det finns tidsgränser med mera som noga måste beaktas. Åklagare måste tidigt få tillgång till alla relevanta uppgifter om och kring en allvarlig arbetsplatsolycka. Det är viktigt att skyndsamt och med alla medel från alla inblandade arbeta framåtsyftande med en utredning vid inträffad arbetsplatsolycka. Här kan de fackliga organisationernas kunskap tas tillvara bättre. En annan viktig del i detta är att se till att samhället tydligt signalerar att varje arbetsolycksfall är oacceptabel.