ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K399 · 2010-10-21 00:00:00 — Sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet. Vi anser att det måste vara möjligt att ha en sekretess kring rekryteringsprocessen som gör att den enskildes ansökan förblir skyddad under hela rekryteringsprocessen. Först när man har fattat ett beslut om vem som skall tillsättas blir de ansökningshandlingar som inlämnats av den person som är tilltänkt för tjänsten offentliga. Alla andra som varit sökande till samma tjänst förblir skyddade under samma sekretess. Detta skulle avsevärt öka skyddet för den enskildes personliga integritet och enligt vårt förmenande leda till en ökad benägenhet hos människor att ansöka om tjänster inom offentlig verksamhet. Andra sökande kan sedan avgöra om de ser sig förfördelade gentemot den som erhållit tjänsten och avgöra om man tänker vidta åtgärder med anledning av tillsättningen. För många är det ett stort steg att besluta sig för att byta jobb och ansöka om en ny tjänst. Det kan vara känsligt ur många aspekter att gå in i en ansökningsprocess lojalitet gentemot nuvarande arbetsgivare, oro för att tappa den goodwill man har i nuvarande anställning samt en rädsla för att inte anses tillräckligt kvalificerad och få ett nej. Om man till detta lägger att ens ansökan är en offentlig handling som kan läsas av både nuvarande arbetsgivare och arbetskollegor blir tröskeln för att söka ett nytt jobb än högre. Detta är precis vad man utsätts för om man söker ett jobb inom offentlig verksamhet. Vi menar att detta förfarande hindrar många från att söka nytt jobb inom offentlig verksamhet. Här har regeringen gått i rätt riktning och infört en sekretess vid tillsättning av höga offentliga tjänster. Det är positivt, men vi anser att även landets kommuner och landsting ska ha samma möjligheter för att skydda de personer som söker tjänster och i förlängningen ge en mer tillfredsställande process.
mot · GY02K400 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i vallagen. Vid varje val dyker nya partier upp och många tar plats i kommunfullmäktige runt om i landet. Det är bra med en aktiv demokrati och dit hör också nya partier men det är ett bekymmer att människor kan väljas in utan att ens själva veta om det, genom att deras namn skrivs på en valsedel. Människor väljs in som inte väljarna har haft någon som helst möjlighet att granska eftersom de helt enkelt inte varit kända för väljarna. I dessa tider när förtroendevalda granskas i såväl rollen som politiker som privatpersoner anser vi det orimligt att personer mot sin vilja skrivs in på valsedlar med partibeteckning. Respekten för och tilliten till de demokratiska systemen försämras om det blir alltfler tomma stolar i våra fullmäktigeförsamlingar och alltfler som hoppar av av olika skäl. Det måste vara ordning och reda i politiken! En annan för oss viktig fråga är partisymboler på valsedeln. I takt med att partier också kan ha snarlika namn är det angeläget att valsedeln också har partisymbol. Detta är viktigt för våra nya svenskar och för alla med läs- och skrivsvårigheter.
mot · GY02K401 · 2010-10-26 00:00:00 — Den nya tidens demokrati tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att rösta över Internet. Med nya framväxande generationer utvecklas också nya preferenser. har vi i haft ett system där väljarna på valdagen på plats i vallokalen eller i förtidsröstningslokaler fysiskt måste lämna sin röst. Förtidsröstningslokaler utgör ett modernt inslag som rimligtvis ökar möjligheterna att gå och lämna sin röst och därmed också kan bidra till att öka röstdeltagandet. Med en framväxande generation som i allt högre utsträckning uträttar sina ärenden över Internet, vare sig det handlar om att samtala, konsumera eller deklarera, ökar trycket på att också kunna erbjuda denna service vad gäller allmänna val. Internet har gjort att kommunikation och konsumtion på många sätt tagit språng framåt och borde rimligtvis också kunna bidra till utvecklandet av det demokratiska deltagandet. Eftersom möjligheten att förrätta val med hjälp av Internet skulle svara mot en ny generations krav på ökad tillgänglighet, är det tillrådigt att regeringen ser över möjligheterna att förrätta val över Internet. Per (S)
mot · GY02K402 · 2010-10-26 00:00:00 — Myndighetsutövning, rådgivning och uppdragsarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras över hur myndighetsutövning, rådgivning och uppdragsarbete äger rum inom samma myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att ge rätt till rättshjälp även i fastighetsdomstolar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att ta bort uppdragsverksamheten från myndigheternas verksamhetsområde. 1 Yrkande 2 hänvisat till JuU. utför ibland anställda på våra myndigheter både uppdrag till företag och privatpersoner som man sedan utför tillsyn och myndighetsutövning och tar myndighetsbeslut. Ett tydligt exempel är när Lantmäteriet får i uppdrag av någon att göra en förrättning för att komma åt en annan persons egendom eller användandet av dennes mark. Sökanden betalar då förrättningsmannens arbetsgivare, , för arbetet med att ta fram ett förslag och beslut. Sökanden betalar lantmätaren för arbetet med att besluta både om ingreppets tillåtlighet och om villkoren för intrånget och eventuellt hur mycket intrånget ska kosta för den sökande personen. När markägaren därefter tillkännages Lantmäteriets beslut har denne ingen rätt till rättshjälp för att bestrida detta utan måste bekosta sitt försvar själv. Skulle det bli en domstolsförhandling om ärendet får markägaren själv stå för sina kostnader. Dessutom är oftast en kollega till lantmäteripersonen expertdomare i förhandlingarna. Det är bra att vi kan använda kompetensen hos våra myndigheter till rådgivning och stöd, vilket de också är skyldiga att tillhandahålla enligt förvaltningslagen. Problemen uppstår när samma tjänsteman arbetar mot betalning med en part för att utreda och arbeta fram ett förslag till myndighetsbeslut och sedan sätter sig på myndighetsstolen och fattar beslutet. Oavsett om detta är helt lagligt kan det uppfattas som någon form av jäv, och bara misstanken om detta borde vara nog för att man tydligare delar upp verksamheterna och har tydligare rågångar mellan dessa. Det är självklart att myndigheternas verksamhet också innebär att de har en rådgivande roll gentemot näringsverksamhet och privatpersoner. Däremot ska man inte sammanblanda myndighet och uppdragsverksamhet.
mot · GY02K403 · 2010-10-26 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 1 mindre än vad regeringen föreslagit för eller således . är viktigt för att effektivt och kompetent bistå regeringens uppgift att styra landet. Utgifterna ökade emellertid kraftigt i och med EU-ordförandeskapet och bör därför återgå till tidigare nivå. Utöver detta kan det finnas pengar att spara i en effektivare statlig förvaltning. Hur stor den summan kan beräknas vara har vi inte utredningsresurser att avgöra, varför vi härmed får nöja oss med att uttala vår viljeinriktning. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 1 () Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Myndigheten för radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information
mot · GY02K404 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i vallagen. För att göra det enklare för medborgarna att vara delaktiga i samhället genom att använda sin rösträtt, bör röstningsförfarandet förenklas. Likaså bör samhället underlätta för medborgarna att rösta rätt det vill säga på det parti som man faktiskt har tänkt sig. är det möjligt för väljaren att förtidsrösta på valfritt förtidsröstningsställe. Det är bra. Flera av dessa förtidsröstningsställen har också möjlighet att skriva ut röstkortet på nytt, om väljaren inte har med sig sitt. Det är också bra. Emellertid tycker vi att denna service är så viktig att den borde gälla samtliga förtidsröstningsställen.
mot · GY02K405 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nordisk samekonvention. Samepolitik och lagstiftning som rör samer i , och har gradvis harmoniserats. Uppbyggnaden av samiska folkvalda organ i de tre länderna är ett bra exempel på denna harmoniseringssträvan. Vid session i beslöts att inleda arbetet med en nordisk samekonvention. tillsattes en expertkommitté med uppgift att utarbeta ett förslag till nordisk samekonvention i syfte att säkerställa det samiska folkets rätt att självt bestämma om sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling och att för sina egna syften förfoga över sina naturtillgångar. Förslaget, som framlades , har remissbehandlats i de tre länderna och sametingen har ställt sig positiva till konventionsutkastet. Vid ett möte mellan sametingens presidenter och ministrar ansvariga för samefrågor beslöts att arbetet med en nordisk samekonvention skulle fortsätta. Information och samordning skulle ske inom ramen för det nordiska samarbetet, och det förutsattes att länderna skulle vara färdiga med sina ställningstaganden till konventionsutkastet ? Men ännu 2010 har vi fortfarande inte fått en nordisk samekonvention. Det är lite pinsamt för de nordiska länderna, som i andra internationella sammanhang varmt talar för ursprungsfolkens rättigheter, att inte klara av detta på hemmaplan. Naturligtvis finns det en del kontroversiella frågeställningar i förslaget. Men varför inte börja med att ta delar av förslaget, det allmänna, och lägga resten i en eventuell ny nordisk utredning?
mot · GY02K406 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vallagen för utlandssvenskar. I vallagen finns reglerat att om en utlandssvensk befinner sig i annat land måste en anmälan göras för att denne ska bli upptagen i röstlängd för att kunna utöva sin rösträtt, alternativt ansöka om utlandsröstkort. Vid det senaste valet finns bland annat ett exempel på en person med svenskt medborgarskap som varit bosatt i och som på valdagen tog sig enkel väg eller tur och retur till , där personen varit folkbokförd senast i , för att utöva sin rösträtt. Personen fick göra resan utan att få rösta. Någon information om gällande regler hade personen inte fått enligt personen själv. Oaktat om information hade lämnats eller inte så har den aktuella personen vid varje val utövat sin rösträtt, även under utlandsvistelsen, senast vid valen 2006. Vi föreslår med anledning av ovan anförda att person som vid senaste val aktivt utövat sin rösträtt, det vill säga , med automatik tas med i röstlängd på den ort där personen senast utövat sin rösträtt.
mot · GY02K408 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen för att stärka och skydda den enskildes möjlighet att påtala och slå larm vid oegentligheter och korruption. Flera länder har stärkt skyddet för så kallade whistleblowers, däribland och . Den senaste tidens händelser i har verkligen aktualiserat frågan, där nu ett antal personer inom kommunen är misstänkta för mutbrott. Att förbättra arbetet mot korruption och andra oegentligheter och stärka skyddet för den som blåser i visselpipan för att påvisa brott borde vara ett prioriterat arbete. Även har i två skrivelser uppmärksammat att skyddet för whistleblowers bör stärkas och även uppmanat regeringarna till att göra en översyn av just detta. Det är viktigt att anställda, styrelseledamöter eller andra intressenter kan och vågar slå larm om mutbrott, säkerhetsbrister, miljöbrott med mera. Detta gäller inom kommuner och landsting likaväl som privata, kommunala och statliga företag, myndigheter och organisationer. Professor , ordförande för , påtalade i debattartikel på (15/10) följande: Sådana personer, som blåser i visselpipan för att röja oegentligheter (mutbrott, miljöfarlig verksamhet, säkerhetsbrister och så vidare) har stor betydelse för att brott av detta slag ska kunna upptäckas och lagföras. Erfarenheten visar dock att whistleblowers sällan får uppskattning för sitt handlande utan tvärtom riskerar repressalier, till exempel i form av omplacering, avsked, utfrysning med mera. Också trakasserier från arbetskamrater är vanliga. Det krävs därför stort civilkurage av den som agerar och denne förtjänar rättsordningens skydd. Lagen om anställningsskydd ger skydd mot uppsägning och avsked som är osakliga, ett skydd som dock inte hindrar att arbetsgivaren alltid kan köpa ut den anställde. Anställda i offentlig verksamhet men inte i enskild har också skydd mot att arbetsgivaren efterforskar vem som är källa till uppgifter som lämnats till medierna. Däremot finns inget motsvarande skydd om uppgifterna lämnats till en myndighet. Det saknas också ett effektivt straffrättsligt och skadeståndsrättsligt skydd mot att en whistleblowers arbetsgivare eller arbetskamrater vidtar trakasserier eller andra repressalier. Ett annat problem är att anmälningar ofta negligeras av arbetsgivaren eller att denne inte har mekanismer för att ta hand om anmälningar. Mot bakgrund av detta borde en ordentlig översyn av lagstiftningen genomföras för att stärka och skydda den enskildes möjlighet att påtala och slå larm vid oegentligheter och korruption.
mot · GY02K409 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att högtidlighålla 100-årsdagen av födelse genom att göra 2012 till ett märkesår till minne av hans stora gärning och tragiska öde. angrep Nazityskland och grannlandet . Det blev upptakten till en av mänsklighetens största tragedier. Bland de miljontals offren för krig och terror märks särskilt de människor som mördades i Förintelsen. Enligt för levande historia beräknas 13miljoner människor ha mördats i nazisternas koncentrationsläger och liknande. Av dessa var uppskattningsvis sex miljoner judar. Dessutom mördades ytterligare runt sju miljoner människor bland annat kristna polacker, sovjetiska krigsfångar, romer, homosexuella, funktionshindrade, kommunister och intellektuella. Ett av mest kända svenska offer är den svenske diplomat som räddade tusentals judar undan Förintelsen vid den svenska legationen i . svarade genom sin gärning för den kanske främsta svenska insatsen under det fasansfulla en insats som inte alls fått den uppmärksamhet den förtjänar, åtminstone inte i . är det föddes. För att hedra hans insats och minnas hans öde borde vi högtidlighålla denna dag och använda tillfället till att berätta om öde. finns en möjlighet att berätta också om alla de andra miljontals människor som har fallit offer för totalitära regimer och till att påminna om hur mycket arbete som återstår för att hävda respekten för mänskliga rättigheter och alla människors rätt till ett värdigt liv. Vi föreslår att detta sker genom att 2012 blir ett märkesår till minne av stora insats och tragiska öde. Det kan också vara ett utmärkt tillfälle för att ytterligare uppmärksamma både Förintelsen och de brott som begåtts under kommunistiska eller andra totalitära regimer som Gulagsystem, den kinesiska kulturrevolutionen eller de röda khmerernas terrorregim i .
mot · GY02K410 · 2010-10-25 00:00:00 — Rätten till metaller i sin kropp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att människor ska ha rätt att bestämma över metallen i sin kropp. är det en självklarhet att respekt visas för den avlidnes uttalade eller förmodade önskan om begravningsceremoni, gravskick med mera. Men trots detta är det inte möjligt att i enlighet med den dödes önskningar, avskilja främmande metaller i kroppen vid kremering. Det finns en stor mängd människor med främmande metaller inopererade i kroppen, allt från höftleder till knäskålar, ofta av titan. De främmande metaller vi haft i vår kropp följer oss genom livet och friläggs vid krematoriet. Dessa metaller grävs vanligtvis ner på kyrkogården på annan plats än där stoftet grävs ner. sker alltså en delning av stoft och metaller i en kropp. I enlighet med rådande lagstiftning kan man inte själv, eller ens anhöriga, påverka hur de främmande metallföremålen i kroppen hanteras. Inte heller kan den avlidne redan i livet klarlägga i ett donationskort vad som ska göras med de metaller som finns i kroppen. Att själv bestämma över sin egen kropp och således ens implantat ser vi som en självklarhet. Men vare sig någon etisk, moralisk eller miljömässig debatt lyfts kring denna viktiga fråga i (SOU2009:79). Än mindre rätas några frågetecken ut kring lagstiftningen som berör främmande metaller vid kremering, även om man belyser alternativ till kremering. skriver i sitt betänkande 2009/10:KU7 att sådana delar som inte förbränns vid kremeringen tillförs askurnan eller, om detta inte går på grund av delarnas omfång, på något annat betryggande sätt gravsätts inom begravningsplatsen eller förstörs, i enlighet med dagens regler. Det är inte förenligt med rådande miljötänkande att inte återvinna metaller. Därför måste vi redan nu åstadkomma förändringar i begravningslagen där både etiska, miljömässiga och den dödes önskan tillgodoses. Således bör huvudinriktningen vara att man tar hand om de metaller som man har haft till låns under sitt liv om man inte särskilt uttryckt något annat i testamente eller liknande.
mot · GY02K411 · 2010-10-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen så att personer som är bosatta i , men har annat medborgarskap än från ett EU-land, ska få samma rösträtt i kommunalval som EU-medborgare bosatta i har. Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda , dvs. senast under ett valår. Medborgare från ett land utanför EU måste dock vara bosatta i innan de får samma rätt som EU-medborgarna ges. Detta innebär att, exempelvis, en bulgarisk medborgare som flyttar till får rätt att rösta i kommunalvalet , medan en marockansk medborgare som flyttar till inte får samma rätt. Detta är inget annat än statssanktionerad diskriminering av utomnordiska personer. Tre statliga utredningar har föreslagit avskaffandet av särbehandlingen som uppstår på grund av treårsregeln: Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106); i betänkandet Att vara med på riktigt (SOU 2001:48) och Det blågula : strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Försvararna av nuvarande regelverk hävdar att treårsregeln för utomeuropeiska medborgare bör finnas även i fortsättning eftersom det skulle enligt det skapa rimliga garantier för att dessa väljare uppfyller de krav som bör kunna ställas på väljare i demokratiska val såsom kunskaper i svenska språket samt ett naturligt intresse inte bara för de aktuella förhållandena i kommunen utan också för de mer långsiktiga kommunala angelägenheterna. Den principiella grundfrågan är: Varför ska dessa krav ställas på den marockanska medborgaren som har bott i , men inte på den bulgariska medborgaren som har bott i i endast ? rösträtt för personer bosatta i med EU-medborgarskap var något EU krävde. EU ställer dock inte krav på att vi ska behandla andra (dvs. personer bosatta i med ett annat medborgarskap än EU, och ) sämre. Det är något som den svenska och regeringen har valt på egen hand. Detta är något som vi kan ändra på, om viljan finns. Att värna om likabehandlingsprincipen är viktig; just därför ska vi inte diskriminera vissa grupper bara för att de råkar vara medborgare utanför EU. Med anledning av detta föreslår vi att ska besluta att ge personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och bosatta i har. Ett sådant ställningstagande främjar integration, likabehandling och demokrati.
mot · GY02K412 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utjämningsmandat i valet till kommunfullmäktige. I kommuner där det bara finns en valkrets får man i praktiken ett kommunproportionellt system som är jämförbart med riksdags- och landstingsvalen. I kommuner med flera valkretsar finns inga utjämningsmandat för att kompensera de effekter som valkretsindelningen får för proportionaliteten. Frågan om hur ett kommunproportionellt valsystem bör utformas har utretts . Senast diskuterades inom ramen för arbete olika möjligheter att öka proportionaliteten i kommunvalen, bl.a. genom att avskaffa eller begränsa möjligheterna att valkretsindela kommuner eller med landstingsvalen som förebild införa ett system med utjämningsmandat (SOU 2008:125, s. 198). Tyvärr har inget förslag ännu lagts fram. I de flesta av större kommuner finns det mer en valkrets. Konsekvensen av att inte ha utjämningsmandat i kommuner blir alltför ofta att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man fått röster i hela kommunvalet. Detta är inte demokratiskt acceptabelt. Det finns några tänkbara lösningar. En är att införa utjämningsmandat i kommunerna, en annan är att det inte blir tillåtet att ha mer än en valkrets och då möjligen med en spärr på . Oavsett vilken lösning som väljs så krävs det en lagändring. Frågan om att vidta åtgärder för att få en bättre överensstämmelse mellan väljarnas vilja och mandatfördelningen i landets kommunfullmäktigeförsamlingar än måste få en snar lösning. de (M)