ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Kr239 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda ett samlat ansvar för amatörkulturen. Enligt en undersökning som SCB gjorde 1993 beräknades kulturföreningarna ha 750000 medlemmar. Det gäller exempelvis musikföreningar, dansföreningar, hemslöjdsföreningar, teatergrupper, körer och folkdanslag. Amatörkulturens samrådsgrupp kommer fram till ungefär samma siffra , varav ca 679 000 medlemmar är organiserade i deras 18 amatörkulturförbund. Detta visar vilken stark ställning kulturutövandet har i landet. kulturvaneundersökning 2008 visar att av befolkningen spelar instrument och att gör det regelbundet, att sjunger i kör, att ägnar sig åt bildkonst och att 28,1procent ägnar sig åt skrivande. Detta betyder att väldigt stora delar av befolkningen ägnar sig åt egen skapande verksamhet, men denna grupp har minskat 19822006. Vi ägnar relativt sett mer tid åt att konsumera kultur och relativt sett mindre tid åt att skapa själva än vad som var fallet . Ur ett grönt perspektiv är kulturkonsumtionen och det egna skapandet två sidor av kulturen som är ömsesidigt stödjande och vitaliserande, och de är båda väldigt viktiga för medborgarnas personliga utveckling och för samhället i stort. Av det skälet är amatörkulturen som folkrörelse lika viktig som den professionella kulturen. Kulturen får aldrig bli enbart något som människor passivt konsumerar, utan den måste få vara en levande del av människors liv, något som både ger impulser och möjligheter till egna uttryck och till egen utveckling. Som potential för lokal och regional utveckling är ideellt engagemang i alla former en viktig faktor, än mer så det skapande och kreativa ideella engagemanget inom amatörkulturen. Genom kulturmanifestationer bidrar amatörkulturorganisationerna till en gemensam kulturell identitet och samhällelig sammanhållning. är det ofta ideella kulturorganisationer som vårdar och bejakar kulturarvet, även där till fromma för samhället i stort. Amatörkulturens finansiering går främst via folkbildningen. Folkbildningens roll som forum för ideell kultur är viktig, men möjligheten till ett aktivt föreningsliv inriktat på kulturverksamheten försvåras därigenom. Det är viktigt att, utöver folkbildningen, amatörkulturens föreningsbildning stöttas. För att kunna göra detta krävs en grundlig genomgång av amatörkulturen och vilket stöd den behöver. Vi föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts för att utreda ett samlat ansvar för amatörkulturen och dess behov.
mot · GY02Kr240 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalradio. är ett landskap och en region. Även när landskapet var uppdelat i två län kände sig de flesta skåningar som just skåningar och ingenting annat. När sedan över återigen är enat i en region har så gott som alla myndigheter, förvaltningar och sammanslutningar i gått samman i gemensamma organisationer. Men när det kommer till lokalradion har detta dessvärre inte skett. De två lokalradiostationerna Radio och Radio finns kvar trots att och län sedan 1/1 1997 har uppgått i . Radiostationerna fortsätter således att följa utvecklingen i de försvunna länen. Så kan vi inte ha det. Det är av vikt att informerande och opinionsbildande organ inte hamnar på efterkälken, utan vinnlägger sig om att vara först i ledet när omvärlden förändras. Annars kan deras trovärdighet och existensberättigande snabbt komma att ifrågasättas. En ny gemensam lokalradiostation, Radio , kan mycket väl kompletteras med fler lokalredaktioner. Dessutom bekostas lokalradion av tv-avgifter som är obligatoriska för alla tv-innehavare och sändningstillståndet är statligt. Förutom värnandet av lokalradions trovärdighet och existensberättigande är en sammanslagning också av vikt vad gäller bästa möjliga utnyttjande av dessa tv-avgifter. Bästa valuta för pengarna får invånare genom en sammanslagning av .
mot · GY02Kr241 · 2010-10-21 00:00:00 — Statligt förvärv av Skärva herrgård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt förvärv av Skärva herrgård. Skärva herrgård ingår i världsarvet Örlogsstaden och utgör en av kronjuvelerna i det kulturarv som vi alla har ett ansvar att skydda och värna. Vissa värden är av den arten att de inte går att mäta i kronor och ören. Skärva herrgård är ett tydligt exempel på detta. Herrgården uppfördes 17851786 av skeppsbyggaren , som inte bara var en av centralpersonerna i uppbyggnaden av , utan också upphovsmannen till världens första serietillverkning av linjeskepp. För ritningarna och bygget av Skärva herrgård tog hjälp av sin nära vän, , överamiral, konstnär och arkitekt. Den centrala delen av byggnaden består av enastående rum av det magnifika slaget, bland annat ett kinesiskt rum där det fortfarande hänger ett hundratal tavlor med kinesiska båtmotiv. Runt huvudbyggnaden finner man en engelsk park med ett gotiskt torn som är ett av de allra första exemplen på nygotik i . Vidare finner man ett tempel tillägnat jaktgudinnan med målade fris i pompejansk stil, vars ritningar finns bevarade på . Herrgården är genom sin välbevarade interiör och kulturhistoriskt oskattbara lösa inventarier unik på det sätt som den uttrycker den tidens stilideal. Egendomen är till salu. Herrgården skyddas genom att den är ett byggnadsminne enligt 3 kap. lagen om kulturminnen m.m. Inventarierna, som utgör en viktig del i herrgårdens kulturella funktion, omfattas dock inte av detta skydd. Det är av allra största vikt att herrgårdens framtid säkras genom ett stabilt och långsiktigt förvaltande, där ambitionen att bevara byggnaden och inventarierna i intakt skick är central. Risken finns att herrgården hamnar i ett ägarskap, där andra värden än kulturhistoriska anses som primära. Alla ser inte den mer djupgående betydelse som herrgården har, inte minst för allmänheten som har möjlighet att göra ett besök. För att undvika att denna klenod styckas upp eller inte får den stabila förvaltning som krävs, bör det skyndsamt undersökas om möjligheten för ett statligt förvärv av egendomen i fråga.
mot · GY02Kr242 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fortsatt statligt engagemang i det Bergmancenter som byggs upp på . Över en av vårt lands mest berömda medborgare, , byggs ett Bergmancenter upp på . Syftet med detta center är att återkommande och rum levandegöra den skapargärning kreerade och filmatiserade just på . Engagemanget från enskilda, och staten har varit stort i att genom insatser av engagemang, kunskap, i fastigheter och reda pengar få detta Bergmancenter till stånd. Lika viktigt som det var att kraftsamla för att möjliggöra tillkomsten av detta Bergmancenter är det nu att alla inblandade parter tar ett långsiktigt ansvar för den verksamhet som skall bedrivas på plats på . Självklart måste svenska staten vara en av de parter som är med och på olika sätt bidrar till att verksamheten vid Bergmancentret på säkerställs och utvecklas väl. Det finns därför enligt mitt sätt att se det goda skäl för att uppdra till regeringen att överlägga med och övriga intressenter bakom Bergmancentret i syfte att säkerställa förutsättningarna för en långsiktig verksamhet på Bergmancentret på .
mot · GY02Kr246 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till världsarven. I har vi 14 världsarv, intressanta och berikande besöksplatser inte minst för turister. Världsarven har en stor och viktig betydelse för besöksnäringens utveckling. Tyvärr har flera av de svenska världsarven problem att finansiera sin verksamhet och därmed svårt att synliggöra sig på ett för besökarna upplevt professionellt sätt. I många fall riskerar dessutom arven att förfalla därför att det saknas pengar till bevarandet. Besöksnäringen är beroende av att kunna erbjuda många spännande upplevelser för besökarna. Våra världsarv är en viktig del av upplevelseutbudet. Huvudansvaret för de svenska världsarven vilar på lokala och regionala aktörer. Det är viktigt att uppmärksamma att världsarven inte bara är en lokal och regional fråga utan även en nationell. En dialog mellan regionala eller lokala aktörer om hur världsarven bäst bevaras och tas tillvara för att stimulera besöksnäringen till som nation och till de enskilda regionerna där världsarven finns borde initieras. En satsning där den nationella nivån samspelar med den regionala eller lokala nivån kommer att betala tillbaka sig i form av ett ökat antal besökare med positiva effekter för berörda näringar.
mot · GY02Kr247 · 2010-10-22 00:00:00 — Kvälls- och nattöppna fritidsgårdar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler kvälls- och nattöppna fritidsgårdar. För att få bukt med kriminaliteten och otryggheten bland ungdomar måste åtgärder vidtas. Ett framåtsyftande steg som många kommuner redan tagit är att erbjuda kvälls- och nattöppna fritidsgårdar där verksamheten sker på ungdomarnas premisser. Många ungdomar väljer bort att besöka fritidsgårdarna, just för att verksamheten ofta fastställs av anställd personal och kommunerna. Om verksamheten sker med hänsyn till ungdomarnas krav och vilja kommer fritidsgårdsverksamheten att bli mer attraktiv. Att många ungdomar istället för att spendera helgnätter hemma vistas ute länge innebär därmed att risken för att de blir utsatta för våldsbrott ökar. Vi socialdemokrater vill öka och utveckla stödet till föreningsliv och organisationer. Ungdomshus, samlingslokaler, idrottsklubbar, teater- och kulturverksamhet innebär plats och utrymme för unga att mötas och göra saker utan att det kostar pengar. Vi vill öka kommunernas förmåga att stärka stödet till barn och unga.
mot · GY02Kr248 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det viktiga med att underhållet av ringmur ges långsiktiga och stabila förutsättningar för att muren ska kunna fortsätta att vara en del av ett viktigt kulturhistoriskt världsarv. ringmur byggdes ; den ska ha varit klar . Den allra första delen var Kruttornet som uppfördes redan åren omkring 1150. Sedan byggdes muren på sjösidan som ett försvar mot utifrån havet kommande fiender för att , då motsättningarna mellan stad och landsbygd successivt tilltog, byggas till på landsidan. Till slut var muren närmare tre och med tjugonio torn alla utom två finns kvar. ringmur ingår i världsarvet och har ett stort bevarandevärde för kommande generationer. ringmur ägs av , och är ansvarigt för vård och underhåll men har överlåtit det på Museum. upprättades en vårdplan där behovet av underhåll beräknades kosta penningvärde. lämnar ett bidrag på till skötsel och underhåll av ringmur. Det är en skillnad , vilket naturligtvis på påverkar ringmurens skick. Ringmuren behöver ett kontinuerligt underhåll samt rensas från växter och buskar för att muren inte ska sprängas och vittra sönder. finns genom Museum en person anställd på halvtid för att i möjligaste mån hålla växtligheten på ringmur i schack. Förutom detta är det nödvändigt att ytterligare åtgärder vidtas för att muren inte ska förfalla. pågår en utredning som skall se över ansvaret för ringmur. Oavsett vad den kommer fram till är det viktigt att underhållet av ringmur ges långsiktiga och stabila förutsättningar för att muren ska kunna fortsätt att vara en del av ett viktigt kulturhistoriskt världsarv.
mot · GY02Kr249 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolan. Utbildning är ett av de mest effektiva sätten att öka människors chanser att få jobb. Kunskapskraven ökar i arbetslivet och många av de jobb som försvunnit i den ekonomiska nedgången kommer aldrig tillbaka. Det är därför viktigt att investera i utbildning och erbjuda flera alternativa studiemöjligheter. Folkhögskolan är ett bra alternativ till andra utbildningsformer och erbjuder studiemiljöer och arbetssätt som i hög grad utgår från de studerandes behov, förkunskaper och erfarenheter. Målet kan vara att läsa in gymnasiekompetens, behörighet till högskolan eller ge olika typer av yrkeskunskaper. Den bredd, frihet och de studieframgångar som folkhögskolan ger gör den till en viktig del i det svenska utbildningssystemet. Mot bakgrund av de behov som finns och de studiemöjligheter som folkhögskolan kan erbjuda, är de satsningar regering gjort på folkhögskolan högst otillräckliga. Folkhögskolan behöver ges tillräckligt antal utbildningsplatser för de behov som finns. Möjligheterna att studera för den som har varit eller riskerar att bli arbetslös behöver förbättras. Därutöver bör möjligheterna undersökas att dirigera en del av anslaget direkt till folkhögskolorna istället för via kommunerna.
mot · GY02Kr250 · 2010-10-21 00:00:00 — Kompetensutveckling inom scenkonst och film tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling inom scenkonst och film. Arbetsmarknaden på både scen- och medieområdet har förändrats kraftigt . På scenkonstområdet och medieområdet frilansar allt fler. Utvecklingen har gått mot en ytterligare fragmentiserad arbetsmarknad med arbetsgivare eller uppdragsgivare som inte kan eller vill ta ett mer långsiktigt ansvar för sina visstidsanställda. Den offentliga kultur- och mediepolitiken måste kompletteras med en in-frastruktur till stöd för frilansare inom scen- och medieområdet och där tränings- och utvecklingsmöjligheterna ingår som en central del. Det är en mycket viktig fråga för framtiden för publiken, för hantverket och för den goda konsten. En allmän princip på arbetsmarknaden är att kompetensutvecklingen för de yrkesverksamma är arbetsgivarens ansvar. Men på en utpräglad frilansarbetsmarknad som scen- och medieområdet är det inte realistiskt att varje arbetsgivare och uppdragsgivare tar ett sådant ansvar för personer som de anlitar för tillfälliga jobb. Tvärtom ökar kraven på att den som anställs för en tidsbegränsad period eller ett uppdrag ska kunna gå direkt in i produktionen utan förberedelser. Det är inte heller en framkomlig väg att ersätta den kursverksamhet som avvecklar med uppdragsutbildningar som finansieras av enskilda arbetsgivare. Det behöver skapas långsiktiga lösningar på de växande kompetensutvecklingsbehoven för de visstidsanställda inom scen- och medieområdet. Kultur-, Arbetsmarknads- och Utbildningsdepartementen bör därför gemensamt se över möjligheten att stödja berörda arbetsgivare och fackliga organisationer i att skapa en plattform för detta tillsammans med bl.a. de konstnärliga högskolorna, och . i (S)
mot · GY02Kr253 · 2010-10-19 00:00:00 — Nationellt uppdrag för i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt uppdrag för i . har blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. I utbildas framtidens designer. Där utvecklas nya textila produkter parallellt med att gamla traditioner och hantverk lever vidare. i speglar textiltraditionens historia och framtid och har därför en viktig roll i det nationella kulturarvet. Där skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt och produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både ett nationellt och ett internationellt plan. Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . I trakterna runt startade landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. uppgift är bl.a. att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Vi har i tidigare motioner framfört en rad motiv för viktiga roll. Vi upprepar dem inte här. Mot bakgrund av att museet kommer att vara en viktig aktör i ett form- och designcenter med ett levande arkiv, bör tillkännage för regeringen att den bör se över möjligheten för i att få ett nationellt uppdrag för att stärka det kulturella textilarvet i .
mot · GY02Kr254 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en rak skatt för att finansiera SVT, SR och UR i stället för avgifter. talet har vi i betalat licensavgifter för att finansiera tv- och radiosändningar. formulerades public service-tänkandet där idén var att det dåvarande skulle kunna genomföra sina sändningar i allmän tjänst och utan reklam. Mycket har hänt inom medievärlden . har vi ett oräkneligt antal tv- och radiokanaler. Vi kan titta på tv-program som produceras runt om i världen på hundratals olika språk. Vi kan se program via nätet direkt i våra datorer och mobiltelefoner och på samma sätt kan vi lyssna på radioprogram via webbsändningar, oavsett om de kommer från eller . 3,5 miljoner svenskar (uppskattningsvis är det nio av tio tv-innehavare), betalar sin tv-licens, eller radio- och tv-avgift som det numera heter. uppgår avgiften till , den debiteras för innehav av tv-mottagare och det är det statliga bolaget som står för hanteringen. Vi har med andra ord en laglydig befolkning i som betalar sina licenser. Det är i grund och botten bra, men det betyder inte att systemet i sig är det bästa. Ett flertal europeiska länder har en skattefinansierad public service-tv och -radio snarare än avgiftsfinansierad. Det finns flera fördelar med att välja den lösningen. Den tekniska utvecklingen gör det allt svårare att avgöra vilka som ska betala tv-licensen och vilka som inte ska det. På Radiotjänsts hemsida kan man läsa: Alla hushåll somhar tv-mottagare ska enligt lag betala radio- och tv-avgift. På så sätt är alla med och bidrar till radio och tv som är fri från kommersiell och politisk påverkan. Definitionen gör att all teknisk utrustning som kan ta emot tv-sändningar i princip innebär plikt att betala radio- och tv-avgift. Exempel på sådan utrustning är datorer och de flesta mobiltelefoner. Antalet hushåll i som varken innehar tv-mottagare, mobiltelefon eller dator torde vara försvinnande litet. Därför är radio- och tv-avgiftens frivillighet, något som public service-företagen ägnar betydande resurser åt att sprida genom allehanda kampanjer, faktiskt en ren chimär. Det finns inget frivilligt i en avgift som ska betalas av i stort sett alla svenska hushåll, oavsett om de någonsin tittar på tv eller inte. Avgiftsverktyget är trubbigt och föga effektivt. Vi vill bevara och utveckla public service-tv och -radio i men vi måste hitta ett modernare och mer effektivt sätt att finansiera den. Det rimliga är att ersätta dagens radio- och tv-avgift med renodlad skattefinansiering, exempelvis över kulturbudgeten. Då blir det tydligare för alla vem som betalar och det blir svårare att smita undan sitt ansvar om man inte betalar. Skattefinansiering behöver inte innebära en hårdare statlig styrning av public service-företagens verksamhet. Staten som finansiär har ett ansvar för att formulera ett tydligt uppdrag, men sedan är det public service-företagens ansvar att bedriva verksamheten på det mest ändamålsenliga sättet precis som .
mot · GY02Kr255 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tv-avgiften bör avskaffas och ersättas med en finansiering via skattemedel. Systemet med finansiering av och Radio via ett licenssystem är otidsenligt. Kostnaden och byråkratin för att kräva in avgifter och kontrollera att licensen verkligen betalas står inte i rimlig proportion till de avgifter som tas in. Dagens teknik gör det dessutom allt svårare att skilja innehav av tv-mottagare från andra medier där det är möjligt att ta del av tv-utsändningar. I den mån en offentligt finansierad public service-tv ska behållas bör denna därför finansieras med skattemedel i stället.
mot · GY02Kr256 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden. Att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser är ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket hämmar utvecklingen både för den enskilda människan och för olika orter och då främst i glesbygd. Folkbildningen genom bildningsförbunden spelar en stor roll för utvecklingen av företagande på landsbygden. Många som kanske inte på annat sätt har möjlighet att utbilda sig kan göra det via studieförbunden och andra folkrörelser. Dessa är dock beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men har i likhet med andra verksamheter fått känna av besparingar. Därför behövs en kraftfullare dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden, i enlighet med ett tidigare enhälligt riksdagsbeslut.
mot · GY02Kr257 · 2010-10-21 00:00:00 — Kultur ger ökad tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur som tillväxtfaktor. För att hela landets tillväxt ska stimuleras är det viktigt att det skapas ett gynnsamt klimat för företagande. För att få ett bra företagarklimat måste det omfatta all samhällsservice infrastruktur såväl som kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för näringslivet. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. blir det lättare att övertyga arbetskraft och besökare om att flytta till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. För att uppnå detta måste kulturens betydelse vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. För att öka kulturtillgängligheten ute i glesbygden krävs olika typer av stimulansåtgärder för att glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag. Därför borde staten ta ett större ansvar för att undersöka den möjligheten. Ett exempel på en bra stimulansåtgärd var de så kallade Accessjobben i kultursektorn som fanns . Den satsningen skapade många jobb och synliggjorde ett stort antal samlingar och föremål för allmänheten runt om i . Ett annat framgångsrikt program var Gröna jobb där deltagarna fick arbeta med att ta fram kulturminnen, rusta upp promenadstigar och sköta om tätortsnära skogar. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Vi vill att stödet till lokala museer beaktas vid fördelningen av kulturpengar samt att övriga aktörers olika kreativitet tillvaratas på ett tydligare sätt.
mot · GY02Kr258 · 2010-10-18 00:00:00 — Fri entré på statliga museer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra den fria entrén på de nationella museerna. Den fria entrén på nationella museer var en stor succé, det har flera museer kunnat vittna om. Antalet besökande ökade med 160procent och helt nya grupper av medborgare besökte deras verksamheter. Efter det att regeringen tagit bort denna populära reform har besökssiffrorna sjunkit. Detta visar klart att det inte är en fråga om intresse från allmänheten, utan museibesök är till stor del en fråga om att ha råd till besöken. Att besöken sjunker är naturligtvis oroväckande, ur såväl ett nationellt som ett lokalt perspektiv. När besöken på våra nationella museer kostar mer pengar än vad man, som privatperson, har råd med så tvingas man välja bort besöket. Det innebär i förlängningen att stora delar av vår befolkning inte kommer att använda sig av museerna som tillhör oss alla, genom att de delfinansieras genom skattemedel. Det måste vara en demokratisk rättighet att de nationella museerna är tillgängliga för alla. Det får inte vara plånboken som avgör om jag har möjlighet att få kunskap om och insikt i det som museerna tillhandahåller. Det är nu hög tid att se över möjligheterna att åter införa fri entré på våra statliga museer. i (S)