ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So231 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biståndsbedömningar för äldre. När man blir gammal och sjuk kan det ibland vara förvirrande att veta vilken instans man ska vända sig till. har jag fått ta del av äldres oro när de inte vet vem de ska vända sig till för att få hjälp efter en sjukhusvistelse. Äldre har beskrivit hur man riskerar att bollas mellan olika instanser och hur detta skapar oro och förvirring. Är man dessutom orkeslös fördjupas naturligtvis denna oro. Man ska kunna känna en trygghet att alltid få åldras med värdighet, även när hälsan sviker. När man behöver vård och omsorg ska den finnas tillhands med kvalitativ och tillgänglig vård. Om en äldre person som varit frisk råkar ut för en olycka eller sjukdom som får en tids sjukhusvistelse till följd kan det bli mycket problematiskt att veta vad som ska hända efter vistelsen. Det kan hända att den äldre inte kan bo kvar i hemmet utan att få hjälp. Vill det sig riktigt illa kanske personen i fråga inte klarar av att bo i sitt eget hem längre. För att få hjälp med en vårdplan och/eller biståndsbedömning måste man vända sig till olika instanser inom kommun, landsting och . För att underlätta för den äldre bör det finnas en kontakt som den sökande kan vända sig till för biståndsbedömningar och andra kontakter. Kommunen, och borde samordna med denna kontakt för att underlätta för den äldre. I ett par av socialdemokratiskt styrda kommuner har det gjorts försök med vårdlotsar för äldre. Alla erbjöds ett hälsosamtal med uppföljning vid . Där går man igenom risker i hemmet och vad man kan göra för att hålla sig vid god vigör, och den äldre får chansen att ta grundläggande hälsoprover. Syftet är att förebygga ohälsa, att påverka livsstilsfaktorer och riskfaktorer i den äldres omgivning samt att tidigt upptäcka begynnande sjukdom. Regeringen bör med det ovan sagda utreda möjligheten att samordna olika instanser i samhället till gagn för den äldre.
mot · GY02So232 · 2010-10-18 00:00:00 — Bilder som hälsovarning på cigarettpaket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa bilder som hälsovarning på cigarettpaket. har mer än en miljon svenskar slutat röka. Men trots den positiva utvecklingen är tobaksbruket fortfarande vårt största enskilda folkhälsoproblem. I börjar cirka 50 ungdomar röka . Det är över 17000 unga människor . dör fler än 650 000 européer på grund av att de röker vart sjunde dödsfall i hela EU och ytterligare fler än 13 miljoner lider av allvarliga, kroniska sjukdomar på grund av sin rökning. Det är också fastställt utom tvivel att tobaksrök utgör en allvarlig miljöfara som dödar tiotusentals européer som inte röker, och många miljoner har sjukdomar som förvärras av att de röken från andra människor. WHO:s rekommendation för att minska tobaksbruket är en kombination av bevisat effektiva åtgärder, pris och tillgänglighet, samt information i form av till exempel bilder som hälsovarning på cigarettpaket. Hälsovarningar av det slaget är tilltalande eftersom de innebär låga kostnader för samhället som de effektivt når ut till rökarna. Enligt forskare från , , och är det tydligt att effektiviteten är beroende av storleken på, placeringen och designen av varningarna. En mer framträdande och omfattande varning, till exempel där text och bild kombineras, associeras med högre grad av hågkomst, medvetenhet och större motivation och fler försök att sluta röka. I rapporten or Health in Union: Past, Present and Future analyseras policyer för tobakskontroll inom EU. Rapporten presenterar att bilder som hälsovarning på cigarettpaket redan har införts med goda resultat på ett flertal platser i världen bland annat i , , , , , , , , , och . EU har tagit fram 42 varningsbilder föreställande skadade organ, sjuka människor, sjukhusmiljöer med mera. Tanken är att bilderna ska tydliggöra kopplingen mellan rökning och rökningens skador på kroppen. Bildförslagen ska komplettera de hälsovarningar som EU introducerade 2003. Varje medlemsland kan bestämma om, när och hur cigarettpaketen som säljs inom landet ska förses med dessa bilder. Det är min mening att det ska införas bilder på cigarettpaket i syfte att minska tobakskonsumtionen.
mot · GY02So233 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målen i handlingsplanen för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning bör uppfyllas. En nationell handlingsplan för handikappolitiken Från patient till medborgare, antogs och sträcker sig fram och involverar alla samhällsområden. Den beskriver prioriterade åtgärder för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning i samhället. Enligt handlingsplanen ska det handikappolitiska arbetet särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning, att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionsnedsättning samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Grunden för handikappolitiken är att den ska genomsyra alla samhällsområden. Särskilt ansvariga myndigheter, så kallade sektorsmyndigheter, ska se till att politiken får genomslag inom de olika samhällsområdena. Enkelt avhjälpta hinder ska undanröjas och kollektivtrafiken ska göras tillgänglig. Statliga myndigheter ska bli tillgängliga. Regeringen antog en gemensam strategi med Kommuner och Landsting för att påskynda arbetet med den nationella handlingsplanen. Tillgänglighet handlar i grunden om allas lika rätt och möjligheter att ta del av samhällslivet. Det är dags att förverkliga handlingsplanen, så att människor med funktionsnedsättning kan bli fullt delaktiga i samhället.
mot · GY02So234 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om parbogaranti. När en gammal människa inte längre klarar sig själv erbjuder kommunerna särskilt boende. För ett par som har delat ett långt liv tillsammans och där den ena av dem blir sjuk kan det innebära en plötslig och ofrivillig separation. I ett sådant läge är det viktigt att kommunerna kan agera människovärdigt och erbjuda ett boende så att ett par kan fortsätta att leva tillsammans. Tyvärr finns exempel på där makar tvingats skiljas åt eftersom vårdbehoven hos makarna sett olika ut. Andra problem som uppstått är att rummen på de särskilda boendena är för små för att två personer ska kunna sova där. För att par som levt ihop inte ska behöva skiljas åt då den ena av dem blir sjuk bör det införas en parbogaranti som tryggar äldres möjligheter att leva tillsammans hela livet ut.
mot · GY02So235 · 2010-10-20 00:00:00 — Kontroll av läkemedelsförskrivning och läkemedelsuttag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kontroll av läkemedelsförskrivning och läkemedelsuttag. Läkemedel är den vanligaste behandlingsformen inom sjukvården. Utvecklingen av läkemedel har varit mycket framgångsrik. Man kan behandla allt fler sjukdomar och skador. I takt med att läkemedlens betydelse för behandlingen ökar måste också kontrollen vidgas. Läkemedel är komplexa och doseringen är central i arbetet med att bota sjukdomar. Därför är det viktigt att en patient endast får det läkemedel, och den dosering, som behövs för det egna sjukdomstillståndet. Det ska inte vara möjligt att skaffa sig läkemedel genom att besöka olika läkare. Tyvärr är det möjligt att en patient kan komma över volymer av läkemedel som vida överstiger det egna behovet. Något som kan leda till missbruk och att patienten säljer subventionerade läkemedel på den svarta marknaden. Utförsäljningen och avregleringen av får inte heller bli en ny möjlighet att felaktigt skaffa sig mer läkemedel än vad man behöver. Det är inte klarlagt hur kontrollen kommer att se ut i den nu privatiserade läkemedelshanteringen och detta är inte tillfredsställande. Det är därför av yttersta vikt att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om behovet av kontroll av läkemedelsförskrivning och läkemedelsuttag.
mot · GY02So236 · 2010-10-20 00:00:00 — Krav på färdigbehandling inom sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade krav på sjukvården. I min valkrets har jag haft kontakt med en medborgare vars familj har drabbats av två allvarliga och långvariga sjukdomsfall. Det ena handlade om en whiplashskada och det andra om ett diskbråck. Bägge ledde till mångårigt lidande och lång sjukfrånvaro. Med en bättre fungerande sjukvård hade sannolikt både lidandet och frånvaron kunnat minska för dessa båda. Åtta respektive sjukfrånvaro och lidande hade kunnat om inte försvinna så förkortas. Den nuvarande regeringens medicin är att straffa de sjuka genom högre skatt och sämre ersättning och tvinga ut de sjuka i ett arbetsliv som inte tar emot dem eller som de inte klarar av. Det är cyniskt och löser inte grundproblemet för de verkligt sjuka. En bättre väg är att ställa högre krav på sjukvården från den möter en patient. Sjukvården bör sedan ta ett helhetsansvar för patienten tills denne är färdigbehandlad. Medborgaren har rätt att få ett vänligt och professionellt bemötande i sjukvården. Läkare och annan personal som tar sig tid att lyssna på patienten har större möjligheter att ställa rätt diagnos och få genomslag för en riktig behandling. Alla patienter, oavsett bakgrund eller hälsotillstånd, måste få sina problem tagna på allvar och få en god och snabb service från första kontakt till färdig behandling. Patienten måste kunna påverka vårdens innehåll och när den ges och av vem. Om en läkare och en patient får en dålig relation med bristande förtroende försvåras behandlingen och rehabiliteringen. Då måste patientens vilja respekteras. Det kräver dock att sjukvården som en skattefinansierad verksamhet också ställs inför tydliga kvalitetskriterier och öppna jämförelser för att vägleda medborgarna. I kraven måste rätten till kontinuitet under hela behandlingen finnas med.
mot · GY02So238 · 2010-10-19 00:00:00 — Stöd till våldsutsatta kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till våldsutsatta kvinnor. Kvinnor och barn som utsatts för våld eller bevittnat våld behöver stöd av samhället. Kvaliteten på det stöd som dessa kvinnor och barn får skiftar kraftigt mellan olika kommuner. Det behövs därför en mer enhetlig tillsyn över kommunerna. Den tillsynen ges av och länsstyrelserna. Men för att den ska garantera ett likvärdigt omhändertagande krävs också gemensamma och tydliga regler. De ska innefatta kommunernas arbete med uppsökande verksamhet, kvalitet i omsorgen, samverkan mellan olika verksamheter, behovet av skydd och barnens särskilda behov och boende. Detta ställer stora och omfattande krav på kommunerna. Kvaliteten på stödet skulle öka om varje kommun hade en jämställdhetsansvarig med uppdrag att hålla samman och ansvara för kommunens olika insatser för de våldsutsatta kvinnorna och barnen. Den person som innehar en sådan befattning måste ha en gedigen kompetens och ett tydligt mandat för denna samordnande funktion.
mot · GY02So240 · 2010-10-19 00:00:00 — Funktionshindrade ungdomars möjlighet att flytta till ett eget boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrade ungdomars möjlighet att själva välja var de ska bo den dag de flyttar till ett eget boende. Ungdomar utan speciella funktionshinder har möjlighet att välja var de vill bo när de flyttar hemifrån. Ungdomar med funktionshinder, t ex autism, har inte samma valfrihet. I kan det gå till så att en funktionshindrad ungdom som är redo att flytta hemifrån blir placerad i ett gruppboende av kommunen. Kommunen tar inte hänsyn till faktorer som närhet till föräldrar, andra i familjen eller övriga anhöriga. Det borde vara en självklarhet att samma valfrihet att bosätta sig var man vill ska gälla alla ungdomar, oavsett om man har ett funktionshinder eller inte.
mot · GY02So241 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och kunskapsspridning om förmaksflimmer. Förmaksflimmer är en dold folksjukdom som drabbar och orsakar lidande för många människor. Förmaksflimmer är en rytmrubbning i hjärtat som förekommer hos av befolkningen, och den siffran förväntas öka till det dubbla fram . Hos av patienterna uppstår förmaksflimmer spontant men kan även bero på bland annat hypertoni och kranskärlssjukdom. Många lider också av andra sjukdomar, t ex diabetes. Ett stort problem är att sjukdomen inte upptäcks och behandlas och att många förmaksflimmerpatienter hamnar i en vårdkarusell där det är svårt att känna sig sedd och trygg. Ju snabbare patienterna som lider av förmaksflimmer får rätt behandling desto mindre risk för dem att drabbas av allvarliga följdsjukdomar, exempelvis stroke. För den som drabbas av förmaksflimmer innebär det ofta ångest, lidande och oro. När hjärtat inte slår som det ska drabbas hela människan både till kropp och psyke. Också nära och kära drabbas av oron. Förmaksflimmer orsakar också stora kostnader för samhället, främst på grund av de följdsjukdomar som ofta uppstår. Yrkesgrupperna i vården behöver mer kunskap om förmaksflimmer och det finns också ett behov av folkbildning bland patienter och deras familjer, riskgrupper och allmänhet. Ett sätt att öka kunskapen om förmaksflimmer kan vara ett nationellt vårdprogram. Att samla ett antal specialister i ett team för att behandla förmaksflimmerpatienter är ett sätt att skapa både bättre vård och större trygghet för den människa som drabbats. Ett sådant team, i en flimmermottagning, har kunskap och erfarenhet och skapar därför trygghet och tillit. De senaste behandlingsmetoderna får också lättare genomslag när en personalgrupp är helt fokuserad på vissa sjukdomar. Regeringen bör göras uppmärksam på behovet av ökad kunskap och kunskapsspridning om förmaksflimmer.
mot · GY02So242 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ändring i regelverket så att anhörigstöd skrivs utifrån den som vårdar. År ut och år in, dygnet runt, görs vård- och omsorgsinsatser som, om de inte genomfördes, skulle få hela Vårdsverige att kollapsa. Det är därför hög tid att inse värdet av anhörigvårdarnas insatser, att de väsentligt avlastar stat, landsting och kommuner. Ändringen i socialtjänstlagen som innebär att kommunerna skall underlätta situationen för dem som vårdar närstående, är ett bra första steg. Men för en ännu bättre anhörigvård måste perspektivet vidgas till att se anhörigvården ur vårdarnas perspektiv. Socialtjänstlagen och biståndsbedömningen utgår från den som vårdas och dennes personliga behov. Det finns dock flera symptom och situationer där den vårdade inte är kapabel att avgöra sitt vårdbehov och inte heller det avlastnings/avlösningsbehov som anhörigvårdaren har. Det är en brist i regelverket att det är den vårdade som ska ansöka om avlösning, trots att det är vårdaren som behöver stödet. Anhörigstödet bör därför skrivas på den som vårdar.
mot · GY02So243 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att följa införandet av en parboendegaranti i äldreomsorgen och analysera de hinder som eventuellt finns. Äldre, som har levt ett långt liv tillsammans, ställs oftast inför en fysisk skilsmässa när den ene hamnar i behov av vård och omsorg. Det är inhumant att sära på dem som vill fortsätta att leva tillsammans. Det kan också bidra till att vårdbehovet ökar. En parboendegaranti bör därför införas i alla kommuner. När den fortsatta boendesatsningen på äldreboenden också kommer att innehålla stimulansmedel till kommuner som erbjuder lösningar som ger möjlighet till parboende förbättras förutsättningarna för ett införande. Det är viktigt att alla eventuella hinder för en parboendegaranti undanröjs. Det har bland annat framkommit synpunkter på att en parboendegaranti kanske inte står i samklang med lagstiftning som gäller boendet. För att påskynda och förenkla ett genomförande bör regeringen inhämta uppgifter om genomförandet i olika kommuner och analysera de hinder som eventuellt finns.
mot · GY02So244 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka antalet vårdplatser. fanns mer än 120000 vårdplatser vid våra sjukhus. Genom ädelreformen sjönk antalet till ca 50000 och antalet minskade ytterligare genom psykiatrireformen. Minskningen har fortsatt men efter 2005 har den hejdats något. Medicinsk utveckling och organisatoriska faktorer påverkar vårdplatsbehovet. Effektiviteten ökar, dagkirurgi och andra metoder gör att vårdtiden kortas men nya operativa åtgärder ökar, till exempel fetmakirurgi. har en av de äldsta befolkningarna i . De demografiska faktorerna med förändrad åldersstruktur och sjuklighet ställer allt större krav på vårdplatser. hade det lägsta antalet vårdplatser per tusen invånare, 2,6, i jämförelse med de 16 som i genomsnitt hade 4,6 platser per tusen invånare. Av 14 landsting som besvarat enkät uppger samtliga att behovet överskridit tillgången för minst ett vårdområde vid minst ett tillfälle . Den absoluta merparten av de sjukhus som besvarat enkäten anger att de inte haft tillräckligt med vårdplatser . Minskningen av antalet vårdplatser ser ut att bestå eller ligga kvar på en låg nivå. 14 av 21 landsting har gett prognos för antalet vårdplatser och 201. Underlaget är litet men en majoritet av de 14 landstingen bedömer att antalet disponibla vårdplatser inte kommer att minska inom något vårdområde. Inom den somatiska vården är det den geriatriska vården som uppskattas ha störst behov av platser. Brist på vårdplatser är en fara för både patienter och personal. Patientsäkerheten blir lidande när sjukhuset tvingas till överbeläggning (vård av fler patienter än vad det finns resurser till på avdelningen) och utlokalisering (vård vid en annan klinik än den som patienten är inskriven vid). Risk för smittspridning, risk för informations- och läkemedelsmissar, risker till följd av ovana vid rutiner och otillräcklig kompetens för nya patientgrupper hos personalen, risk för fördröjda ordinationer och förlängda vårdtider samt risk för ett ovärdigt omhändertagande och för dålig kontinuitet i vården är några effekter av överbeläggning och utlokalisering. tillåter inte längre att patienter blir liggande i sjukhuskorridorerna. Istället blir patienter ofta liggande på akutmottagningen i väntan på att läkaren ska finna en vårdplats, som arbetsbelastningen för personalen ökar, vårdtiderna förlängs och patientens oro och lidande ökar. Effekterna av brist på vårdplatser är många och tydliga. I medierna rapporteras kontinuerligt om platsbrist och har tvingats utfärda anmärkningar och vite. Antalet vårdplatser i sjukvården måste öka för att svara mot det verkliga behovet.
mot · GY02So245 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en analys av hur kommunerna genomför lagen om valfrihetssystem (LOV). Ökad valfrihet är viktig för att äldre ska få sina behov och önskemål tillgodosedda. Det finns ingen gräns som upphäver rätten att leva ett aktivt liv och bestämma över sin vardag. Lagen om valfrihetssystem (LOV) trädde i kraft . En kommun kan nu erbjuda möjligheter för medborgaren att själv välja fritt vilken hemtjänst, äldreservice och äldreboende han eller hon vill ha. Cirka 200 kommuner har ansökt om statliga medel för att undersöka möjligheterna att upprätta valfrihetssystem. Genomförandet av valfrihet har gått relativt långsamt i kommunerna. Regeringen har satt som mål att alla äldre ska ha valfrihet i äldreomsorgen . För att underlätta och påskynda reformens genomförande bör regeringen ges i uppdrag att analysera på vilket sätt och med vilka lösningar som olika kommuner genomför valfrihet.
mot · GY02So246 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om patienters tillgång till bromsmediciner. Kroniskt svåra sjukdomar ingår i prioriteringsgrupp 1 enligt riksdagsbeslut . Men har landstingens ekonomi ställts på hårda prov och på alltfler håll sparas det pengar till men för patienter inte minst med sjukdomar som ms och parkinson. Flera landsting anger att de inte har råd med fler patienter som har behov av bromsmediciner. Alla medborgare ska ges lika rätt till vård och de med de största behoven ska ges högsta prioritet. För att förhindra de värsta symtomen av ms, i synnerhet vid den mest aggressiva varianten, måste patienten få tillgång till den mest effektiva behandlingsmetoden. Vid nydiagnostiserad ms krävs effektiva bromsmediciner för att om möjligt stoppa de svåraste symtomen vid sjukdomen, och det sker numera i vissa fall så effektivt att sjukdomsförloppet helt avstannar. Det rapporteras om fall där patienten kunnat lämna rullstolen och om fall där patienten efter en tids behandling med bromsmedicin gått från att vara helt sjukskriven till heltidsarbete. har vi kunnat se så effektiva behandlingsmetoder. Demens är ett annat område där forskningen och utvecklingen av verkningsfulla preparat har gått starkt framåt. kom regeringens demensutredning fram till att förskrivningen av bromsmediciner skulle öka. har inte mycket hänt. De flesta som borde behandlas går fortfarande utan, enligt uppgifter från . Med bromsmediciner kan symtomen skjutas upp och det betyder mycket för den drabbade, dennes anhöriga och samhället. står mediciner för av kostnaderna för demensvården, enligt . Enligt försäljningsstatistiken är det bara var tredje patient som skulle kunna behandlas med bromsmedicin som får det. Bromsmediciner är ofta dyra i inköp för landstingen, men man måste se effekterna över en längre tidsperiod. Uppskjutet vårdbehov måste räknas in i kalkylerna. Bedömningen av varje enskild patient ska utgå från vad som är optimalt för just den personen. Det finns bra bromsmediciner, och vi anser att en utredning bör tillsättas för att se över patienternas tillgång till dessa preparat.
mot · GY02So247 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läkemedelsgenomgångar. har fått att fördela som stimulansmedel till kommuner och landsting för att höja kvaliteten i vården och omsorgen om äldre personer. Läkemedelsgenomgångar är ett av sex prioriterade områden inom denna viktiga satsning. Jag anser att vården måste få ännu bättre kontroll och insyn i äldres läkemedelsanvändning. En av fem som är eller äldre har tio läkemedel eller fler. Det är inte svårt att förstå att det ibland kan bli fel när olika läkemedel kombineras. sker detta genom att förskrivande läkare inte känner till vilka mediciner och naturläkemedel som patienten redan tar. Grundliga och regelbundna läkemedelsgenomgångar är en viktig kvalitetshöjning i äldrevården och omsorgen. Det är också en patientsäkerhetsfråga. I den nationella satsning på patientsäkerhet som regeringen föreslår för bör läkemedelsgenomgångar ingå. Tydliga kvalitetsmått bör införas vad gäller frekvens på läkemedelsgenomgångarna. Vidare bör genomgångarna inte enbart avse äldre i särskilt boende utan även äldre med hemtjänst eller hemsjukvård.