ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fi251 · 2010-10-25 00:00:00 — Miljöanpassade resor i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöanpassade resor i offentlig sektor. Hur vi transporterar oss påverkar koldioxidutsläppen. Tåg koldioxid per personkilometer (medelvärde för svenska tåg 2001). Samåkning koldioxid per personkilometer (räknat på tre personer/bil). Bil/taxi koldioxid per personkilometer (genomsnittlig svensk bilpark). Flyg koldioxid per personkilometer (svensk inrikestrafik, beläggning). Flygets utsläpp av kväveoxider och svaveloxider bidrar till nedbrytning av ozon. Utsläppen har också en försurande effekt. Även den vattenånga och partiklar som flyget avger ökar växthuseffekten, bland annat genom att det påverkar molnbildningen. FN:s klimatpanel bedömer att flygets totala klimatpåverkan är 24 gånger starkare än om vi enbart räknar med koldioxid. Man har inte klart för sig hela bilden av flygets miljöpåverkan i luften och på land. Flygets, liksom hela transportsektorns, utsläpp ökar påtagligt . Medan EU:s totala utsläpp minskade ökade utsläppen av växthusgaser från EU:s internationella luftfart . Tjänsteresor och kontakter är en viktig del för den offentliga sektorns utveckling och arbete, men har valet av kommunikationssätt ofta präglats av slentrian och i vissa fall av obetänksamhet. Det är viktigt att också de offentliganställdas resande i allt större utsträckning skall utgå från ett miljötänkande. För att uppnå detta borde det inrättas en resepolicy för att öka insikten om möjligheterna att minska klimatpåverkan och därmed leda till ett förändrat resebeteende. Flygresor inom tjänsten står för en stor del av utsläppen av växthusgaser. Tjänstemän och vi politiker i stat, kommuner och landsting som reser till möten och andra angelägenheter borde därför i större utsträckning välja mer miljövänliga alternativ. Det är en viktig markering gentemot våra väljare och en nödvändig signal om att vi måste göra en snar omställning till miljöanpassade transportsätt. Alla resor inom och borde ske med tåg, och att använda sig av videokonferens kan kraftigt minska antalet längre flygresor.
mot · GY02Fi252 · 2010-10-22 00:00:00 — Beställarkompetens vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör förändras så att det blir omöjligt för en offentlig upphandlare att utestänga offentliga förvaltningar från att delta i upphandlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en utredning för att utarbeta förslag till obligatorisk utbildning för offentliga upphandlare. Det finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen så som den genomförs runt om i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att fackliga rättigheter, kvalitet, miljö- och jämställdhetshänsyn hamnar i skymundan. På andra håll i landet har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. När ledningen förfördelat fungerande offentliga förvaltningar genom att inte låta dem vara med i upphandlingen har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Gällande lagstiftning tillåter politiker att utestänga offentliga förvaltningar från upphandlingar om de så önskar. Lagstiftningen måste förändras på detta område så att även offentliga förvaltningar får delta i upphandlingen, till nytta för kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Upphandlarnas kompetens måste också förbättras. Alla som genomför en offentlig upphandling måste vara införstådda med de regler som gäller och inte bara ta hänsyn till pris utan även till kvaliteten, miljön, jämställdheten och fackliga rättigheter.
mot · GY02Fi253 · 2010-10-22 00:00:00 — Fackliga organisationers insyn och inflytande vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen stärks. har det skett en accelererande utveckling där upphandling används som ett instrument för att konkurrensutsätta offentlig tjänsteproduktion och andra verksamheter. Tillämpning och regelverk för upphandling måste fungera på ett sådant sätt att det vidmakthåller och främjar sociala förbättringar i samhället. Insynen och det fackliga inflytandet i upphandlingsprocessen är otillräckligt. Medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling ger inte de fackliga organisationerna tillräcklig insyn och påverkansmöjligheter vid upphandlingar. Professor vid har jämfört svensk och dansk tillämpning av EG:s upphandlingsdirektiv. Hon konstaterar att ålagt sig en mängd restriktioner som inte följer av EG-lagstiftningen, varav kravet på affärsmässighet är en. I krävs att företag som ska komma i fråga för offentlig upphandling ska tillämpa kollektivavtalsenliga villkor. Och professor konstaterar i en expertutredning för att inte har utnyttjat EG-lagstiftningens möjligheter till skydd för arbetstagaren vid offentlig upphandling. Alltför ofta innebär en upphandling oacceptabla konsekvenser för de anställda i form av sämre arbetsmiljö, dåliga anställningsvillkor och sämre anställningstrygghet. Offentlig upphandling måste kunna genomföras både med hänsyn till pris, kvalitet och arbetstagarnas villkor.
mot · GY02Fi254 · 2010-10-19 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling () tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling kom till under den förra borgerliga regeringens period och har varit i bruk under . Erfarenheterna har varit många och kännbara inför konsekvenserna av att upphandla i konkurrens, men även att upphandla det lägsta givna anbudet. Det mest absurda är väl att man tvingas upphandla anbud som man vet är lägre än självkostnad och med kvalitetsförsämringar som följd. Den offentliga upphandlingen motsvarar av EU-ländernas sammanlagda BNP och av BNP, vilket innebär att kommuner, stat och landsting handlar varor och tjänster för . Det utgör en stor del av samhällsekonomin. Upphandlingsförordningen av offentlig verksamhet är en bra reform. Men det får inte innebära att offentlig verksamhet diskrimineras i jämförelse med privat verksamhet. Lagen måste ändras så att verksamheterna behandlas lika, att privat och offentlig verksamhet får samma utgångspunkter för sina upphandlingar. Privat verksamhet kan lämna priser under självkostnad, något som snedvrider konkurrensen. Det borde enligt vår mening vara en självklarhet att myndigheter, kommuner och andra offentliga arbetsgivare i sin upphandling anlitar företag som följer spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. När det gäller möjligheten att kräva kollektivavtal vid offentlig upphandling anser vi att den nuvarande upphandlingslagstiftningen är bristfällig och behöver förändras detta för att motverka social dumpning och i stället bidra till goda arbetsvillkor för anställda hos leverantörer och underleverantörer. Staten, kommunerna, landstingen och regionerna ställer alltför sällan krav på sina leverantörer vad gäller kollektivavtal och respekt för deklarationen om de mänskliga rättigheterna och för kärnkonventioner. Detta har lett till att personalen i vissa fall fått sämre anställningsvillkor och otryggare arbetsförhållanden. Det finns mycken erfarenhet av tillämpningen av i våra kommuner gällande både för- och nackdelar. Det är viktigt att få till stånd en översyn av lagen så att privat och offentlig verksamhet jämställs samt att det offentliga får upphandla på samma villkor som privat företagsamhet.
mot · GY02Fi255 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en obligatorisk utmaningsrätt. Konkurrens främjar kvalitet. finns det många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Att låta en verksamhet drivas av privata aktörer, med drivkraft och brinnande intresse för verksamheten, skulle gynna både verksamheten och medborgarna. kan privata aktörer med drivkraft sköta verksamheten bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått utökade möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet skall drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt skall införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. Syftet som utmaningsrätten fyller är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Det är kvaliteten som är i fokus, inte tillhandahållaren. Därför bör en ny modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa utmaningsrätt och att privata aktörer kan få möjlighet att utmana även kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. i (M)
mot · GY02Fi257 · 2010-10-27 00:00:00 — Finansiella koalitioner mot barnpornografi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det svårare att ta betalt för barnpornografiskt material genom finansiella koalitioner mot barnpornografi. I likhet med nästan all kriminell verksamhet finns också ekonomiska drivkrafter bakom spridandet av barnpornografi och de övergrepp på barn som krävs för att framställa det barnpornografiska materialet. Enligt uppskattas att över en miljon barn faller offer för sexhandel runt om i världen. Barnsexhandel, där handel med bilder på sexuella övergrepp på barn ingår, har ökat kraftigt och den beräknas omsätta mångmiljardbelopp. Det är den tredje mest lönsamma kriminella verksamheten efter narkotika- och vapenhandel. När barnpornografi sprids elektroniskt sker också betalningarna elektroniskt. Ett effektivt sätt att bekämpa detta brott är därför att försvåra för spridarna av barnpornografiskt material att få betalt via nätet. I har genom tillsammans med Ecpat och de finansiella aktörerna tagit initiativ till en finansiell koalition mot barnpornografibrott. Den bygger på ett frivilligt samarbete mellan betalningsindustrin (banker och kreditkortsföretag), Internetleverantörer, frivilligorganisationer och brottsbekämpande myndigheter för att spåra och stoppa betalningar av barnpornografiskt material. Huvudsyftet med finansiella koalitioner är att förhindra eller försvåra kommersiell hantering av barnpornografiskt material. Enligt polisen stoppas i 50000 försök för att nå illegala webbplatser med övergreppsbilder på barn. Det visar hur viktiga insatser mot barnpornografi är. Förebilden för den svenska koalitionen mot barnpornografi är den som finns i , som har visat sig vara effektivt och lett till flera polisingripanden. Under det svenska ordförandeskapet i EU tog genom initiativ till att ge politiskt stöd till framväxten av sådana koalitioner i hela . Detta arbete bör fortsätta. Skånberg (KD)
mot · GY02Fi258 · 2010-10-19 00:00:00 — Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter. För oss socialdemokrater är inte välfärdsområdet en marknad där privata vinstintressen ska vara styrande. Erfarenhet från andra länder visar att sådana system är dyra, orättvisa och ineffektiva. När vinstintresset får styra inom välfärdens verksamheter är risken uppenbar att människor delas upp i mer respektive mindre lönsamma patienter, i mer eller mindre önskvärda elever. Dessutom ökar risken för att den som kan betala väl för sig får bättre tillgång till tjänsterna än de som är mer resurssvaga. Vår gemensamma och generella välfärd ska vara till för alla, på lika villkor. Det finns stötande exempel på omfattande vinstuttag från offentligt finansierade välfärdsverksamheter som skett till priset av dumpad kvalitet eller uppsagd personal. Det visar att den politiska kvalitetskontrollen inte fungerar. Detta vill vi socialdemokrater ändra på. Det finns stora behov av kvalitetsförstärkningar inom välfärden. Vi socialdemokrater anser att skattepengar avsedda för välfärden ska användas för kvalitetshöjning inom välfärdssektorn inte till vinstuttag. Det är orimligt att enskilda företag ska kunna profitera på välfärdens verksamheter genom låg kvalitet eller outbildad personal. Vi menar att det är angeläget att alltid sträva efter en god kostnadseffektivitet för att få ut mesta möjliga av varje skattekrona. har alternativa utförare gått i bräschen och visat att det går att få ut mer för pengarna. Det är bra eftersom det skapar utrymme för kvalitetshöjning och kan tjäna som goda exempel. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att privata ägare tar ut stora vinster genom att göra avkall på kvaliteten inom välfärden eller genom att välja bort de medborgare som är minst lönsamma. För att säkerställa att gemensamma resurser verkligen används för att förbättra kvaliteten krävs högre kvalitetskrav på alla utförare inom den offentligt finansierade välfärden liksom att medborgarna ges rätt till god insyn i verksamheten. Goda anställningsvillkor med kollektivavtal, meddelarskydd för personalen och deltagande i gemensamma utvärderingar och kvalitetsregister är andra krav som bör uppfyllas.
mot · GY02Fi259 · 2010-10-26 00:00:00 — En strategi mot ojämlikhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen återkommer till med en strategi för att motverka fortsatta inkomst- och förmögenhetsskillnader. är ett ojämlikt land och ojämlikheten ökar som helhet, men också genom stora regionala avvikelser. Den kommun som har de minsta inkomstskillnaderna , med en ginikoefficient på 0,258 hör till en av världens mest jämlika regioner. Det finns bara två länder i hela världen som har lägre ginikoefficient än kommun, nämligen och . mest ojämlika kommuner, och , liknar istället länder som , och , med ginikoefficienter runt 0,5. Därmed ligger de betydligt högre än till exempel länder som och . (Ginikoefficient är ett ekonomiskt mått på ojämlikheten, till exempel i inkomstfördelning, hos en befolkning. Ginikoefficienten har ett värde mellan noll och ett. Noll innebär att alla individer har exakt lika stora tillgångar (dvs. total jämlikhet) medan ett innebär total ojämlikhet.) Många har förstått att ojämlikhet är socialt nedbrytande. Men det är först som man kunnat mäta dess effekter. Resultatet är anmärkningsvärt, varför politiken i ett land som bör inriktas på att minska förmögenhets- och inkomstskillnader. Ojämlikhetens skadeverkningar har visat sig vara långt större än vad som tidigare framkommit. Ojämlikheten är en avgörande faktor bakom en rad centrala sociala och hälsorelaterade problem. Ojämlikheten visar sig också inte bara drabba de fattiga utan alla. Även de rika får betala ett högt pris i form av sämre hälsa, otrygghet och kortare liv. Graden av ojämlikhet i ett samhälle påverkar hur vi mår både fysiskt och psykiskt; hur länge vi lever; hur vi lyckas med våra studier; hur vanliga tonårsfödslar är; hur utbredd fetman är; hur mycket kriminalitet och våld som finns; hur stor den sociala rörligheten är, med mera. Stora sociala förbättringar för alla medborgare kan åstadkommas genom ett aktivt arbete för minskad ojämlikhet. Detta bör vara ett av regeringens uttalade mål med den förda politiken.
mot · GY02Fi260 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas med syftet att minska möjligheten för privatkunder att teckna den sorts ockerliknande avtal som kan försätta dem i en hopplös ekonomisk situation. Vi matas massmedialt numera ofta om hur många ärenden kronofogdens arbete ökar med. Vi kan vidare konstatera att det är en ökning bland de yngre. Att låna pengar blir enklare och enklare i takt med den tekniska utvecklingen, t.ex. i form av lån via sms. En annan finansieringsverksamhet som ökar rejält är köp nu betala . När sedan betalningsdagen närmar sig får kunden en förfrågan om de vill betala av skulden . Dessa lån har ofta en ränta som är enorm utifrån rådande räntesituation. Alltför ofta får kunden svårt att betala dessa amorteringar och räntor och hamnar i en ännu sämre situation. Vi förfasas över denna utveckling och lider med dem som hamnar i den här situationen. Dock diskuteras i princip aldrig den miljardverksamhet som finns bakom dessa lån. finns kapitalstarka bolag som köper dessa skulder alternativt köper skulden ännu tidigare i processen. Dessa bolag har i sin affärsplan att ha denna fordran innan den betalningsskyldige har möjlighet att börja betala tillbaka på skulden, via kronofogden. Det finns beräkningar inom denna bransch att en skuld hos en privatperson betalas tillbaka i genomsnitt mellan tre och efter det att skulden fastställts. Kostnaden för kunden blir högre än utgångsskulden på grund av framför allt den mycket höga räntan som den betalningsskyldige godkänt i denna process samt för avgifter. Räntesatsen kan betecknas som ockerränta. Denna verksamhet är i utkanten av marknadsekonomin.
mot · GY02Fi262 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra löneöverföringar inom EU till det bankkonto som arbetstagaren har i hemlandet. står för Account Number och dess syfte är att göra betalningar inom EU/EES-området säkrare och snabbare. hände det ofta att betalningar mellan länder returnerades på grund av felaktigheter i kontonumret. Detta problem har blivit betydligt mer sällsynt tack vare . är det obligatoriskt att ange IBAN-nummer på alla gränsöverskridande betalningar i euro mellan de 27 länderna inom EU, de tre EES-staterna , och samt . löser dock inte alla problem. Den som reser till andra stater inom EU/EES-området för att arbeta kortvarigt, vilket är vanligt bland ungdomar, måste öppna ett konto i en bank i landet för att få sin lön insatt på ett bankkonto. Den fria rörligheten för arbetskraft kompliceras av denna märkliga ordning. Med hjälp av eller något annat system borde den som arbetar utomlands kunna få sin lön insatt på ett konto i hemlandet. Man kan ju ta ut pengar från sitt bankkonto via bankomater utomlands. Ur teknisk synvinkel kan det inte finnas något problem att göra det omvända, att sätta in pengar för lön på ett konto i ett annat land. Diskussionen måste tas upp inom EU för att möjliggöra löneöverföringar inom EU, och till det bankkonto som arbetstagaren har i hemlandet. och måste först anpassa sitt informationsutbyte i skattehänseende till OECD-standard innan dessa stater kan tillåtas att delta i samarbetet.
mot · GY02Fi263 · 2010-10-22 00:00:00 — utvecklingsfond för kommuner med sviktande befolkningsunderlag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en utvecklingsfond enligt motionens intentioner. Många mindre glesbygdskommuner vill växa och bli större men brottas med problem med en negativ befolkningsutveckling och en allt högre andel äldre i kommunen. Många kämpar med att upprätthålla servicen och har inte tid och kraft att marknadsföra kommunen för potentiella inflyttare. Det skapar en neråtgående spiral som i förlängningen kommer att dränera några av rikaste delar på människor. En del av som vi byggt upp och som kommer ha stora oersättliga värden som ren luft, skog, vatten och naturtillgångar. Om vill att hela ska leva måste krafttag tas för att bryta utvecklingen med minskad befolkning och underlätta för kommuner som vill utvecklas men känner sig bakbundna av krympande ekonomi. Vi anser att en utvecklingsfond för glesbygdskommuner med svikande befolkningsunderlag skulle kunna vara en lösning. Det skulle göra det möjligt för dessa kommuner att söka pengar för utvecklingsprojekt eller marknadsföringsprojekt. I förlängningen kommer detta att skapa ett som kan växa och expandera i hela landet inte bara i överbefolkade storstadsområden.
mot · GY02Fi264 · 2010-10-26 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2011 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avbryta programmet om offentligt etos i statsförvaltningen. Vi i det rödgröna samarbetet vill prioritera jobbskapande investeringar och låta andra utgifter stå tillbaka tills är igenom den ekonomiska krisen. Vi vill genomföra besparingar inom och den statliga myndighetssektorn för att få ut så mycket som möjligt av varje investerad skattekrona. För att effektivisera den statliga förvaltningen föreslår vi att programmet om offentligt etos i statsförvaltningen avbryts och minskar därför anslaget 1:2 med 2011.
mot · GY02Fi266 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betalningsanmärkningar ej får leda till högre försäkringspremier. I vårt samhälle är olika delar av tjänster och samhällsstöd ibland tätt lierade med varandra. Det finns exempel på pensionärshushåll som i en svår ekonomisk situation missat inbetalningar för utförd hemtjänst. Efter en makes död övertog dödsboet betalningsanmärkningarna. Detta innebar att efterlevande kan få en kraftig höjning av sin villaförsäkringspremie på grund av dessa betalningsanmärkningar. Det är inte rimligt att ta ut en högre premie för lägenhets- eller villaförsäkring även om man har betalningsanmärkning. Risken för att det uppstår skador som ska åtgärdas genom denna försäkring ökar givetvis inte om man har kommit efter med räkningar för exempelvis . Det är inte acceptabelt att försäkringsbolag väljer att ta ut extra höga för kunder med betalningsanmärkningar. Det finns då en stor risk att man som privatperson i detta läge avstår från att teckna försäkring. Åtgärden från försäkringsbolagets sida drabbar enskilda i form av försämrad ekonomi. Flera försäkringsbolag har angivit att man höjt premierna för kunder med betalningsanmärkningar, med hänvisning till den högre skaderisken för dessa kunder. Andra försäkringsbolag anger att de anser att man ska avvakta ett politiskt beslut i frågan, innan man agerar. har tyvärr sagt nej till ett förbud mot att låta betalningsanmärkningar påverka försäkringspremien. Och har lämnat till tillsynsmyndigheten, , att avgöra om man vill utreda frågan. Det är inte rimligt att premiens storlek kopplas till betalningsanmärkningar. I många fall kan en mer strikt tillämpning av reglerna för kreditupplysning säkerligen medföra att betalningsanmärkningar inte hade antecknats när en person tecknar en försäkring. Det behövs en översyn av hur reglerna om betalningsanmärkningar tillämpas, så att människor inte drabbas felaktigt.