ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Kr324 · 2010-10-26 00:00:00 — Hänsyn till resekostnader på idrottsanslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa krav på att ta hänsyn till resekostnader när idrottsanslagen fördelas. Idrotten stöds med betydande belopp från statsbudgeten . Det är bra och viktigt att särskilt barn och ungdomar bereds tillfälle att vara med i olika idrottsaktiviteter. Staten har överlåtit bidragsgivningen till och det innebär att man kan ställa vissa krav på idrottsrörelsen. Ett sådant krav är att motverka dopning. Det är något som vi alla ställer upp på och som är viktigt inte minst för barn och ungdomars idrottande. Barn och ungdom ska inte via idrotten få en inkörsport till droger och illegal verksamhet. Minst lika viktigt är att barn och ungdomar i hela landet får samma möjligheter att delta i idrottslivet. De barn och ungdomar som råkar ha oturen att födas eller bo i de avlägsnaste delarna av landet har inte samma möjligheter att delta i idrottsarrangemang som de som bor i mer tätbefolkade områden. Det som hindrar är resorna. Inte nog med att det tar att ta sig till och från turneringar och andra arrangemang, man har dessutom från klubbarnas sida stora kostnader för detta. Nackdelen av att bo långt bort kan man inte ta bort, men däremot kan kostnaderna för detta kompenseras. Det är inte rättvist att de som bor långt bort ska tvingas betala mer för resor till och från arrangemangen. Staten bör därför inleda en dialog med om hur de i sin bidragsgivning till de olika specialförbunden ska ta hänsyn till detta när idrottsanslagen ska fördelas.
mot · GY02Kr326 · 2010-10-27 00:00:00 — Regelförenkling för den ideella sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket för den ideella sektorn. I är det civila samhället starkt. Det betyder att det finns ett rikt föreningsliv, ett stort ideellt och socialt engagemang, civilkurage och en självklar värme mellan människor. Det är ofta i det civila samhället vi växer och utvecklas som personer. Vi blir sedda av andra och känner oss delaktiga i ett större sammanhang. Ett vanligt tankefel är att begreppet samhället är detsamma som det offentliga: stat, kommun och landsting. Det är helt fel tänkt. För oss är samhället så oändligt mycket större än det offentliga. I det civila samhället samlas alla naturliga gemenskaper familjer, ideella organisationer, byalag, kooperativ, stiftelser, ekonomiska föreningar med mera. En ömsesidig respekt mellan det offentliga, det privata och den ideella sektorn är nödvändigt i vårt samhälle eftersom alla tre sektorer behövs. De olika sektorerna har olika drivkrafter och arbetssätt de ska vi vara rädda om. Det offentliga får inte omöjliggöra eller försvåra för den ideella sektorn genom lagstiftning, beskattning eller andra åtgärder. Tvärtom måste uppgiften vara att underlätta, synliggöra och uppmuntra. Därför vill minska den statliga detaljstyrningen med en målsättning att genomföra en regelförenkling på för ideella organisationer.
mot · GY02Kr327 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en frivillig tv-avgift. måste alla som innehar tv betala tv-avgift enligt 1 § lagen 1989:41. Tv-avgiften finansierar radio och tv som ska vara i allmänhetens tjänst, såsom SVT, SR och UR. beslutade om villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst framåt. Med undantaget att tv-avgiften även i fortsättningsvis ska benämnas radio- och tv-avgift, togs inte frågan om den obligatoriska tv-avgiften upp. På dagens välutvecklade marknad finns många olika möjligheter att se på tv eller lyssna på radio. Många väljer t.ex. att titta på SVT via sin dator. Andra gör det genom sin mobil, och ytterligare andra lyssnar på på sin mp3. Den nya tekniken gör att den obligatoriska avgiften inte längre går att ta ut av alla som nyttjar det statliga utbudet. Utan tv-innehav blir det ingen avgift. Så är det , och tv-avgiften har därmed blivit godtycklig och orättvis. En lagstadgad obligatorisk avgift för alla som innehar tv tvingar människor att finansiera en tjänst som de kanske inte vill ha. Alla människor är olika och har skilda intressen. Därför är det viktigt med ett brett utbud av kanaler och att alla människor har ett fritt val. Ifall dessa företag som bedrivs i allmänhetens tjänst kan mäta sig med övriga kanaler kommer människor vara villiga att betala för deras produkt även om det blir frivilligt. Ett modernare system där SVT:s sändningar görs tillgängliga för tv-innehavare genom ett abonnemang med fast månadsavgift eller ett pay per view-system skulle innebära en stark självständig och frivillig public service som kan mäta sig i den fria konkurrensen. de (M)
mot · GY02Kr328 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bearbetande av deltagande i den transatlantiska slavhandeln. deltagande i den transatlantiska slavhandeln, världshistoriens största brott, tillhörde länge det förglömda. Tystnad rådde i skolböcker och offentligt medvetande. Med ny forskning och såväl fria som statliga initiativ börjar bilden klarna av ett som byggde slavfort i och fortsatte att utveckla den svenska kolonin som ett slavhandelscentrum i . gjorde stora inkomster på export av järn till de stora slavhandelsländerna som användes till bojor, vapen och bytesvaror för slavhandeln på den . Genom uppdraget till Delegationen för mänskliga rättigheter 2007 och utgivandet av skriften Slaveri då och för skolbruk togs ett första steg på det officiella planet för en uppgörelse med en förtigen del av svensk historia. Men viljan tycks efter det ha upphört från officiell nivå och arbetet avstannat på regerings- och myndighetsnivå. På det internationella planet har varit den tystaste att erkänna sin roll i den transatlantiska slavhandeln. Till skillnad från de flesta före detta europeiska slavhandelsländer har till exempel inte bidragit till FN:s fond för att upprätta ett minnesmärke vid för slaveriets och den transatlantiska slavhandelns offer. Det behövs nu att det uppdrag för kunskapsspridning om den transatlantiska slavhandeln och roll i denna som Delegationen för mänskliga rättigheter tidigare hade förnyas och ges till lämplig myndighet som en permanent verksamhet och att folkrörelser, särskilt afrosvenska organisationer, ges möjlighet att på stadigvarande basis arbeta med dessa frågor. , dagen för slaveriets avskaffande på , skulle kunna göras till en nationell minnesdag. måste på allvar ställa upp för ett genomförande av FN:s generalförsamlings enhälligt antagna resolutioner kring åminnelse av den transatlantiska slavhandeln och även komma med en officiell ursäkt för deltagande i den transatlantiska slavhandeln.
mot · GY02Kr329 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SVT ska betalas genom skatten via en public service-avgift, lika för alla. Radiotjänst grundades och tv-licensen skapades för en svartvit kanal . Den har fungerat imponerande länge, men behöver en förändring ske för en modernare finansiering av public service i tiden. ska alla som har en tv-apparat själva anmäla att man vill betala tv-avgift. Vill man inte det, eller missar att anmäla innehavet, varnas man för omfattande pejlingsaktioner. Kontrollanterna har inte rätt att gå in i huset, och vid förnekelse av tv-innehav står ord mot ord. I praktiken betalar 100000-tals människor inte sin tv-avgift, ibland under vissa skeden i livet, ibland mera beständigt. Licensskolket sägs uppgå till , vilket visar menar vi att systemet har överlevt sig självt. har i princip alla hushåll minst en tv-apparat. Den används för att se på tv-program, live eller inspelade, och till att se på köpta filmer m.m. Praktiskt taget alla som har tv ser ofta i betydande utsträckning på SVT:s olika kanaler och lyssnar på . Vi ifrågasätter att det är långsiktigt möjligt att via dagens tv-licens finansiera public services produktion med . Eftersom alla har tv och ser på SVT:s kanaler är ett bättre alternativ att public service t ex finansieras via statsbudgeten. Vi kommer ifrån den byråkratiska och orättvisa tv-licensen och tar i stället in samma pengar via skatterna. Det kan vara ännu bättre att ta ut en public service-avgift av alla skattebetalare, så som vi gör med begravningsavgiften! Vi skulle i så fall betala för vår gemensamma public service-produktion via en public service-avgift, lika för alla.
mot · GY02Kr330 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt museum till minne. Utan tvivel är man inte riktigt klok är bara ett i en lång rad av välkända och uppskattade svenska citat som har författaren, filmregissören, skådespelaren och revyartisten som upphovsman. föddes och blev snabbt och framåt en mycket folkkär profil, fram till sin alltför tidiga bortgång i en cancersjukdom för nu . Trots att inte fick uppleva sin egen 60-årsdag var han oerhört produktiv med både ett stort antal böcker, dikter, filmer, revyer, musikaler m.m. Tillsammans med bildade han AB Svenska Ord och Hasseåtage var ett begrepp som kom att stå i centrum av svensk underhållning . 1980 utsågs till hedersdoktor vid , staden i vilken han var född och uppvuxen och alltid hade ett gott förhållande till liksom att stadens innevånare såg upp till honom och hans bedrifter. hade också en allvarlig och samhällsengagerad sida som kom att bli alltmer framträdande ju äldre han blev. Välkänd här är bland annat hans antikärnkraftsmonolog Om sannolikhet. Sitt sista offentliga framträdande gjorde han vid humanistdagarna i . Han står staty i , och två priser delas också ut till hans minne ett vardera . Det mest kända av dessa är det som delas ut av sällskapet vänner, även om det är kommunen som skjuter till medel för det monetärt större priset. har en betraktelse över tid kommit ut i bokform författad av . Men ännu saknas en plats där svenskarna kan mötas och tillsammans ta aktiv del av de många olika delarna av hans rika produktion. På ursprungligt förslag från sällskapet vänner finner jag det, på grund av hans särställning inom svensk underhållning och samhällsdebatt , motiverat att överväga inrättandet av ett statligt museum till hans ära. Ett sådant museum skulle med fördel kunna fungera interaktivt, det vill säga att besökarna själva väljer att ta del av de delar ur hans produktion från olika medier i en omgivning som påminner dem om den historiska tid under vilken han var verksam. På så sätt skulle också ett sådant museum förmedla för besökarna en tidstypisk bild av och samhällsdebatten då . Finn (M)
mot · GY02Kr332 · 2010-10-24 00:00:00 — De ideella krafterna inom kulturlivet är en ofta osynliggjord kraft även om deras arbete är oundgängligt för att dessa möten ska bli verklighet. Det borde vara en prioriterad fråga för samhället att ta till vara dessa krafter. En förutsättning för att professionella kulturutövare ska kunna möta sin publik är att alla dessa ideella arrangörer har drägliga villkor att verka under. Regeringen bör därför ta fram en handlingsplan med förslag för hur de ideella arrangörernas ställning ska stärkas för att den professionella kulturen ska få möjlighet att nå ut i hela landet. Detta ska ges regeringen till känna. Ytterligare en infrastrukturfråga är så klart de digitala vägarna. Internets utveckling innebär både möjligheter att skapa och att sprida kultur. Det är en omvälvande process och vi befinner oss mitt uppe i den. Den har redan fått stor positiv betydelse för kulturlivet och människors tillgång till kultur, genom att kulturen på ett enkelt sätt kan spridas och att delaktigheten från publiken breddas. behöver staten ta ett aktivt kulturpolitiskt ansvar under den omstrukturering som pågår i stora delar av kulturekonomin. Vi vill att fler konstnärer ska kunna försörja sig på sitt arbete och då måste de kulturpolitiska ansträngningarna också syfta just dit. Vi vill därför utreda frågan om digitala bibliotek för film och musik med en väl tilltagen biblioteksersättning. Förslag om detta presenteras i vår motion om digitala bibliotek. Det radikala i vår kulturpolitik är väldigt enkelt: alla konstuttryck ska vara tillgängliga för var och en och detta ska gälla oavsett var du bor i landet. Konsten ska vara vår gemensamma egendom. Vi ska alla, oberoende av ålder, kön och klass, ha möjlighet att via konsten beskriva och förstå våra liv. Konstnärerna och de konstnärliga uttrycken ska tas på allvar och tillåtas spela en viktig roll i samhällsbyggandet. Eftersom konsten till sin natur är fri och talar personligt till var och en av oss är det en demokratisk nödvändighet att var och en kan göra sig hörd och få utrymme för sitt personliga uttryck. Alla människor har ett behov av att uttrycka sig konstnärligt, inte nödvändigtvis inför publik, ibland bara för sin egen skull. Det är dags att realisera ett nytt sätt att tänka och handla som utgår från konstens betydelse för människa och samhälle. Det är dags att fråga sig hur vi vill leva våra liv och om ett rikt kulturliv har något med det att göra? Att vi ställer dessa frågor är oerhört viktigt när vi lever i då konsten och dess fria uttryck är under stark attack. Svaren på de frågor som vi måste ställa är av avgörande betydelse för kulturpolitikens framtid. har alltid verkat för den fria konsten och för konstnärernas möjligheter att verka under goda arbetsvillkor. Det kommer vi att fortsätta med tills konsten verkligen är tillgänglig för alla.
mot · GY02Kr334 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvarsfrågorna när det gäller underhåll av som riksintresse. är en unik vattenled i en natur- och kulturhistoriskt rik miljö från sjön i norr till sjön i söder. Den grävda kanalen är relativt kort men den binder, tillsammans med Skedevid kanal, samman sex större sjöar och ansluter till . gör det alltså möjligt att uppleva närmare vattenled innehållande allt från modernt stadsliv i till tre slott och eklandskap med högt naturvärde och därifrån vidare till både de två samt öst- och . har därför också förklarats som riksintresse. Underhållsbehovet är dock stort och kräver långsiktighet och en långsiktigt hållbar ekonomi. Ett mycket aktivt program har därför iscensatts för upprustning av kanalen, syftande både till att bevara de riksintressanta värdena som vattenleden innebär och till att öka säkerheten för besökare och anställda. Ägarna (, och kommuner och AB kanalbolag) tar härvidlag naturligtvis det största ansvaret, men det vore av stort värde att utreda förutsättningarna för en närmare samverkan även direkt med staten, för att motivera och garantera en långsiktigt hållbar strategi för det årliga underhållet av detta kombinerade region- och riksintresse för skattebetalarna i regionen. Fokus vid en sådan utredning bör vara på statens roll visavi berörda kommuner och regionen där kanalen flyter fram. Vi vill därför att ger regeringen tillkänna att den bör överväga en förändrad ansvarsfördelning mellan berörda kommuner, region och stat för att trygga vederbörligt underhåll för , så att både kommunalt regionalt intresse och riksintresse för denna unika vattenled bäst kan garanteras . Finn (M)
mot · GY02Kr337 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att definitionen av kulturtidskrifter ändras till den tidigare formuleringen. började den nya förordningen för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser att gälla. En av de mer omdebatterade delarna av förordningen är den nya definitionen av kulturtidskrifter. Den nya definitionen lyder: : en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med kulturdebatt i vid mening eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom kultur och konstarter. Den gamla ordalydelsen var bredare (SFS 1993:567): Med kulturtidskrift avses en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom de skilda konstarternas områden. I regeringens promemoria Ku2009/2215/KV förklaras förändringen så här: Den föreslagna definitionen innebär att fokus vid bidragsgivningen snarare bör ligga på tidskrifter som huvudsakligen innehåller kulturdebatt än t.ex. ekonomisk eller social debatt (jfr nuvarande förordnings lydelse, s.6). Den föreslagna definitionen utesluter dock inte att stöd kan lämnas till kulturtidskrifter som även ger utrymme för samhällsdebatt. Detta är en förändring som är opåkallad och olycklig. Att snäva in definitionen av kulturtidskrifter kan knappast få effekten att kulturdebatten blir bredare. En troligare utveckling är att vissa kulturtidskrifter mister en del av sin finansiering och att av kulturtidskrifter smalnas av. Beslutet bör upphävas och en återgång till den tidigare definitionen ske.
mot · GY02MJ201 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda förändringar i regelverket för buller från vindkraftverk. En av lärdomarna från den långa process som föregick placeringsbeslutet av slutförvar av kärnkraftsavfall var vikten av en lokal och transparent förankring för att vinna acceptans. Behovet av att applicera samma princip aktualiseras runt om i landet där människor ser vindkraftverk uppföras i nära anslutning till sin boendemiljö. Vindkraften är en förnybar energikälla med en spännande utveckling mot att bli tystare, effektivare och betydelsefull för vår totala energiproduktion. Vindkraften kommer emellertid inte att bli ett reellt alternativ om den vid varje konstruktion uppförs mot dess grannars vilja. Människor som flyttat till landsbygd i jakt på tystnad får sin livsmiljö radikalt förändrad när högresta byggnadsverk som vindkraftsanläggningar uppförs i nära anslutning till deras bostäder. Dagens regler anger en maximal ljudbild på mätt från en boningsfastighets väggar. Den som önskar vistas på sin gård får därmed acceptera en högre ljudnivå. motionerade jag om en sänkning av ljudnivån till och reglerat till en perimeter från boningshusets väggar. I betänkandet 2009/10:CU16 Planfrågor m.m. från civilutskottet hänvisas till propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170). I propositionen görs emellertid inga nya inlägg i fråga om ljud och dess olägenheter för boende. finns en växande opinion som föranleder kommuner att inlägga veto i samband med att kommuner ta ställning till nya vindkraftverks bygglov. De växande motsättningar mellan boende som eftersträvar en bullerfri miljö och vindkraftsaktörer som gjort sig gällande i såväl som i norra föranleder mig att återigen efterlysa en regeländring. Med ett gränsvärde för buller satt till (A) gällande vid en punkt från boningshusets ytterväggar främjas vindkraftens möjligheter till en vidare etablering under folklig acceptans.
mot · GY02MJ204 · 2010-10-18 00:00:00 — Utvecklande av skogsnäringens förutsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förstärkta rådgivningsinsatser för ökad röjning och för gemensam planläggning av skogsbrukets vägar. Den svenska skogsnäringen är i vår särklass största exportindustri med långt i årligt exportnetto. För en fortsatt positiv utveckling av dessa värden är den skogliga produktionen beroende av god beståndsanläggning och god skogsskötsel. Genomförd nationell skogstaxering visar att vi i landet har eller av skogsmarken som är i behov av röjning. Det finns säkert flera skäl till detta, men ett skäl kan vara att det skogliga värdet av röjningen inte framstår tillräckligt tydligt för skogsägaren. Vi anser att en förstärkt rådgivning skulle fylla en viktig funktion. Finansiering av en sådan åtgärd kan ske från det aktuella Landsbygdsprogrammet, efter en mindre förordningsförändring. Detta bör ges regeringen till känna. En ytterligare skoglig insats som har stor miljörelaterad nytta är samordning av planläggningen för skogsbrukets vägar. Detta är viktigt ur miljösynpunkt då en samordning mellan olika skogsägare skapar mindre antal vägar och sammantaget kortare transportsträckor. Det krävs dock en övergripande rådgivnings- och stimulansinsats för att nå detta mål. Även dessa föreslagna insatser kan finansieras genom en breddning av medelsanvändningen från Landsbygdsprogrammet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02MJ205 · 2010-10-19 00:00:00 — Ökad satsning på växtförädling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av växtförädling och av nordiskt samarbete för att bevara ett hållbart nyttjande av genetiska resurser. Förutsebara förändringar av produktionsvillkoren för jordbruk i är bland annat beroende av klimatförändringens effekter och det därmed sammanhängande behovet av att minska förbrukningen av fossil energi. I ett varmare klimat kommer vi att kunna odla andra sorter som är mera värmekrävande än dem vi odlar och mycket talar för att vi då kan få större skördar. Men det är inte säkert att vi direkt kan hämta växtsorter söderifrån. De kanske inte passar våra jordar, vår ljusmässiga årstidsrytm eller det fuktigare klimat som förutses. Därför är det nödvändigt med tillgång till växtmaterial av många olika arter för att få tillgång till värdefulla egenskaper. Det gäller alla kulturväxter och deras vilda släktingar. Vi har ett gemensam nordiskt samarbete genom Nordgen, Nordiskt Genresurscenter, som ansvarar för bevarande och hållbart nyttjande av genetiska resurser av både husdjur och odlade växter inom trädgård, jord och skogsbruk. Detta är en ovärderlig tillgång i klimatförändringens tidevarv. Vi behöver öka vår andel av livsmedelsförsörjningen genom lokal odling i olika klimatzoner inom landets gränser. Därför blir också en breddning av växtsortimentet önskvärd. Även denna utveckling förutsätter odlingsförsök och försök att hitta sorter med optimal anpassning till olikartade odlingsförhållanden. Vi har i haft en drygt hundraårig period av framgångsrik växtförädling som har spelat en viktig roll för framgångarna för svenskt jordbruk och trädgårdsodling. som vi nu står inför nya svåröverskådliga utmaningar upphör i stort sett växtförädlingen inom landet. Vi tycks bli allt mer beroende av de stora, ofta globala, växtförädlingsföretagen. Dessa har inget större intresse av att bedriva växtförädling och annat utvecklingsarbete för att tillgodose behoven av lokalt lämpligt utsäde och annat förökningsmaterial på en liten marknad som eller de övriga länderna i . Det stora arbete som läggs ned på att säkerställa det genetiska kulturarvet riskerar att bli outnyttjat. Slutsatsen blir därför att vi från svensk sida måste eftersträva att samarbeta med våra nordiska grannländer för att upprätthålla kompetens och resurser för den för oss helt avgörande framtida livsmedelsförsörjningen. Detta tillhör de viktigaste säkerhetsfrågorna inför en svårbedömd framtid. För att kunna delta i ett nordiskt samarbete av detta slag behövs kompetens och arbetsmöjligheter inom landet, i första hand inom . Det är också viktigt att är med och tryggar Nordgens framtid. Frågan bör även aktualiseras i det nordiska samarbetet på statsnivå.