ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A329 · 2010-10-22 00:00:00 — Arbetsmiljön i hotell- och restaurangbranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att åstadkomma en bättre arbetsmiljö för de anställda inom hotell- och restaurangnäringen. Enligt undersökningen Stressig service som gjordes av Hotell- och restaurangfacket så utgörs av de sjukdomar och skador som drabbar anställda inom branschen av rygg- eller ledsjukdomar. Därefter kommer olycksfall och psykisk påfrestning med ungefär 20procent av vardera. Kockar/kallskänkor, serveringspersonal, restaurangbiträden och hotellstädare har fortfarande tunga lyft, monotona och ensidiga arbetsställningar eller arbetsrörelser, inte sällan i kombination med stress, som en del av sin vardag. Till viss del är detta ofrånkomligt, men finns det både teknik och kunskap för att komma tillrätta med många av problemen. Ett exempel på belastningsfaktorer är de stora, tunga tallrikarna som blivit något av en trend på många restauranger och som medverkar till belastningsskador hos serveringspersonalen. Det behövs ett regelverk om en maximal vikt på de tallrikar som används i restauranger. Det kravet är väl förankrat hos dem som måste bära dem när de arbetar. Hotell- och restaurangfacket stöder kravet. Kunskapen om arbetsmiljöfrågorna är låg inom näringen, bland både chefer och anställda. Det finns också väldigt få skyddsombud. Sammantaget medverkar det till en dålig bevakning av risker och ett sämre förebyggande arbete för att undvika belastningsskador och olycksfall. En förstärkning av resurser för att kunna besöka de små företagen mer frekvent är därför nödvändigt. Ett fåtal av de anställda inom branschen har tillgång till företagshälsovård. Det är främst de stora företagen som har någon form av företagshälsovård knuten till verksamheten. Företagshälsovården har varit föremål för utredning ett antal gånger . Ingen av utredningarna har dock vågat föreslå att företagshälsovård ska vara en rättighet för alla anställda. Alla anställda ska ha den rätten och därför behövs en oberoende företagshälsovård som en rättighet för alla, gärna med medverkan från primärvården om detta krävs för att kunna tillgodose behovet i små företag. i (S)
mot · GY02A330 · 2010-10-22 00:00:00 — Studerandevillkor och studenters rätt till a-kasseersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studerandevillkoret i a-kassan. När regeringen tog bort studerandevillkoret som innebar att studenter hade en karenstid för att kvalificera sig till a-kassan, så även möjligheten till a-kassa under loven, var det med intentionen att få ut studenter i arbetslivet. Med facit i hand kan vi se att så inte skett. har den överhoppningsbara tiden förändrats genom att den sänkts från till . Detta innebär att personer som tar paus från arbetslivet för att till exempel studera eller att vara föräldraledig förlorar sin rätt till a-kassa baserat på det tidigare arbetet. För att få tillgång till a-kassa krävs det att den arbetslöse uppfyller ett så kallat arbetsvillkor. ska man ha förvärvsarbetat och utfört 80 timmars arbete . Det motsvarar en halvtid. Detta har lett till att många numera hänvisar studenter som inte arbetat upp till under sin studietid istället till socialbidrag. Vi anser att studier är en heltidssysselsättning och i ett kunskapssamhälle som är studier en lika viktig sysselsättning som arbete, och därför borde studenter ha ett socialt trygghetssystem som motsvarar arbetstagarnas. Om studenter inte har rätt till a-kassa har de inget ekonomiskt skydd mer än socialbidrag om de inte får ett jobb direkt efter avslutade studier. Detta är passiviserande och av den anledningen bör regeringen se över behovet av studentvillkoret.
mot · GY02A331 · 2010-10-21 00:00:00 — En mer flexibel arbetsrätt för mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra i turordningsreglerna för företag med färre än tio anställda. införde riksdag möjligheten att undanta två personer i turordningsreglerna. Syftet var att underlätta för mindre företag att behålla nyckelpersoner vid de tillfällen då det lilla företaget behövde minska sin personalstyrka. Olyckligtvis har det, framför allt från vissa fackliga organisationer, framförts kritik mot detta undantag i turordningsreglerna. Möjligheten för undantag i turordningen är strategiskt viktig för småföretagen. Rätten till avsteg från turordningen ökar viljan och möjligheten att anställa personer som kan tillföra verksamheten tillväxthöjande kompetens och behålla den kompetens som redan finns i företag. Detta är till gagn för både de mindre företagen och samhällsekonomin som helhet. Utifrån tidigare beslut om turordningsregler för småföretag med högst tio anställda är det nu rimligt att gå vidare och överväga ytterligare undantag. Det skulle kunna stimulera mindre företag att växa och ge dem incitament att anställa mer personal utan risk eller rädsla för att en framtida neddragning av verksamheten ska äventyra företagets fortlevnad. På så sätt ökas konkurrenskraften för de mindre företagen, som det skapas bättre förutsättningar för ökad tillväxt i samhällsekonomin.
mot · GY02A332 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av arbetsmiljölagstiftningen. Eget arbete är viktigt både för den enskilda människan och för det offentliga. I dagens bär alltför många människor på känslan av att inte komma till sin rätt. Fler i arbete innebär inte bara att fler människor känner sig sedda och behövda, utan även att vi kan trygga välfärden. Detta betyder att vi bör ha en lagstiftning där människor ska finna ett tydligt skydd mot kränkande särbehandling (vuxenmobbning) i arbetslivet. Kränkande särbehandling är ett brott mot arbetsmiljölagen (1977:1160) och behandlas särskilt i 1993:17. Med kränkande särbehandling avses återkommande klandervärda eller negativt präglade handlingar som riktas mot enskilda arbetstagare på ett kränkande sätt och kan leda till att dessa ställs utanför arbetsplatsens gemenskap. Arbetsgivaren skall planera och organisera arbetet så att kränkande särbehandling så långt som möjligt förebyggs. Trots detta finns otaliga rapporter om och statistik på hur människor far illa på arbetsplatser runtom i landet. 10 000 till 30 000 långtidssjukskrivningar anses bero på kränkande särbehandling på arbetet. Dessa uppgifter är uppskattningar utifrån begränsade lokala undersökningar. Någon rikstäckande granskning har inte gjorts. Oavsett det faktiska antalet så döljer sig bakom varje siffra en enskild människa som far illa och som inte går till jobbet. Dessutom mår många människor som går till arbetet inte bra där på grund av kränkande särbehandling. Att i detalj reglera dessa frågor är självfallet ingen enkel, men en viktig, uppgift. Att stärka den enskildes rätt och minska sjukskrivningarna är någonting som gagnar både det offentliga och enskilda företag. Jag anser att regeringen bör verka för att en översyn av arbetsmiljölagstiftningen genomförs för att därmed se om regelverket och åtgärderna för att förhindra kränkande särbehandling på arbetsplatser kan bli tydligare. Skyddet för den drabbade bör stärkas och kraftigare sanktioner för arbetsgivare som inte i tillräckligt hög grad motverkar kränkande särbehandling bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02A334 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomslotsar. Det finns många ungdomar i vårt samhälle som av olika orsaker har ramlat mellan stolarna, eller av andra orsaker behöver stöd och hjälp för att ta sig fram i samhället. Allt för många ungdomar mår dåligt, vilket i sin tur ger dåligt självförtroende, och i värsta fall även psykiska problem. Vissa ungdomar kommer dessutom alldeles snett i tillvaron, när de gör dag till natt och natt till dag, och ibland hamnar i gäng med destruktiv och till och med kriminell tillvaro. Av den anledningen finns ett behov hos dessa ungdomar av stödjande insatser vid besök hos exempelvis arbetsförmedling, försäkringskassa eller socialkontor, ett behov som troligen dessutom kommer att öka i takt med den ökande arbetslösheten. Inom ramen för ungdomsgarantin skulle en lotsfunktion kunna tillskapas utifrån någon form av mentor- eller kontaktmannaskap, där personer i reguljärt arbete eller utbildning arbetar som lots. En lots kan, där det anses lämpligt vara en jämngammal yngre person, medan det i andra fall behövs en lots med längre livs- och arbetserfarenhet.
mot · GY02A335 · 2010-10-25 00:00:00 — Stärkt företagande bland personer med utländsk bakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka företagandet bland personer med utländsk bakgrund. Förutsättningar för personer med utländsk bakgrund som bor i att starta och driva företag behöver förbättras. Det är viktigt att ta vara på alla människors resurser och kunskap. Nya idéer och potential skapar tillväxt och jobb i . Det är bra även från integrationssynpunkt. Kommunerna bör därför arbeta mer aktivt med dessa frågor. Människor som kommer till från andra länder med ambitionen att starta eget ska kunna få bättre vägledning för detta. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02A336 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny jämställdhetsmyndighet. har införlivats i den nya myndigheten (). så har jämställdhetslagen slagits samman med övriga diskrimineringslagar. Bestämmelserna som reglerar arbetet med jämställdhetsplaner och lönekartläggning har urholkats. föreslog den jämställdhetspolitiska utredningen att en ny jämställdhetsmyndighet skulle inrättas. Eftersom DO kan förväntas lägga tonvikten vid arbetet mot diskriminering finns risk att det proaktiva förändringsinriktade jämställdhetsarbetet kommer att begränsas. Av denna anledning och med utgångspunkt från den jämställdhetspolitiska utredningens överväganden bör frågan om en jämställdhetsmyndighet ses över.
mot · GY02A337 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors arbetsmarknad. Arbetslösheten är för hög i . Trots att många industrier återhämtat sig efter den internationella krisen så sjunker inte arbetslösheten. Ett av skälen sägs vara de stora ungdomskullarna som gör att fler har lämnat skolan och söker jobb. Eftersom arbetsmarknaden är könssegregerad i blir det svårare för kvinnor när kommunerna och landstingen låter välfärdsjobb försvinna. Detta gäller även den privata vård som betalas av skattemedel. Tusentals jobb i välfärden skola, vård och omsorg har försvunnit. Enligt en rapport från som regeringen refererar till i budgetpropositionen rör det sig om ca 30 000 jobb. Det är omfattande nedskärningar som skett i välfärden med färre lärare och andra viktiga yrkesgrupper. Vi vet redan att t.ex. resultaten i skolan är historiskt låga. Det handlar om kommunfinansierad välfärd det är alltså 30 000 färre välfärdsjobb i så väl privat som offentlig sektor. I regeringens budgetproposition gör regeringen bedömningen att uppsägningarna fortsätter i välfärden. Både mätt i antal jobb och antal arbetade timmar. Enligt regeringens egen bedömning kommer kommunsektorn att ha ett negativt finansiellt sparande nästa mandatperiod. Regeringen skriver dessutom att kommunerna inte klarar kraven för god ekonomisk hushållning. Arbetslösheten bland kvinnor är högre än bland män. Utanförskapet är högre bland kvinnor ett av skälen till det är att de blivit utslitna på sina tidigare jobb som rationaliserats så mycket att de som blir kvar på arbetsplatsen har en mycket stressigare och tyngre arbetsbörda . Dessutom finns en fälla i att gå ner i arbetstid eftersom det visat sig att arbetstagaren, dvs. kvinnan, ska hinna lika mycket på sin arbetsdag när hon jobbar deltid som när hon jobbade heltid, vilket också lett till ännu stressigare situation. Vi vet att kvinnan dessutom får det än stressigare efter jobbet, vilket är en skillnad mot männen som kopplar av på sin fritid. Det behöver göras en rad åtgärder för kvinnors arbetsmarknad: dels behöver den könsuppdelade arbetsmarknaden brytas, dels behöver kvinnor och män ha samma lön, dels behöver kommunerna resurser för att kunna behålla sin personal och kvalitet i barnomsorg och äldreomsorg. Dessutom behövs ett mer jämställt samhälle för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att förverkliga sina drömmar.
mot · GY02A341 · 2010-10-22 00:00:00 — Stöd till arbetslösa ungdomar från dag 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Dagens höga ungdomsarbetslöshet är ett slöseri med en hel generations kunskaper och engagemang. när de största ungdomskullarna lämnar gymnasiet, som fyrtiotalisterna går i pension, måste vi uppmuntra företag och organisationer att tidigarelägga framtida anställningar genom att genomföra ett brett generationsväxlingsprogram. Många unga som inte får jobb saknar en fullständig gymnasieexamen. Vår långsiktiga ambition är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Vi menar att det finns ett behov av att införa ett ungdomslyft för att ge unga arbetslösa möjlighet att läsa in gymnasiet med rimliga villkor. behöver också fler entreprenörer, även unga entreprenörer. I kommuner och regioner kan företagskuvöser för unga entreprenörer erbjuda riktat stöd, rådgivning, mentorer och möjligheter att få kontakter och bygga nätverk för erfarenhetsutbyte och lärande. Varje insats för att minska ungdomsarbetslösheten är en långsiktig samhällsvinst. Därför vill vi att ungdomar från sin första arbetslösa dag får hjälp och stöd från Arbetsförmedlingen. Därför vill vi ta bort det aktivitetsförbud som den borgerliga regeringen har infört.
mot · GY02A342 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en nationell jämlikhetskommission. ska vara ett jämlikt land. Det är ett viktigt politiskt mål. För att nå dit måste vi skapa fler möjligheter. Barns framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Vård ska ges på lika villkor och hälsoklyftor ska minskas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är också ett framgångsrikt genom att all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tas tillvara. Så är det inte . Utvecklingen går dessvärre också i en helt annan riktning. Ojämlikheten, ekonomiskt och socialt, har ökat i under och förstärkts genom en rad beslut under den senaste mandatperioden. Stora skattesänkningar har ytterligare förstärkt en långsiktig trend mot en mer ojämn inkomstfördelning. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Segregationen i våra större kommuner har tilltagit. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Förändringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort arbetslösa och svårt sjuka människor försäkringslösa. Barnfattigdomen har ökat. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . För oss är minskade klyftor och större jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar detta i vår uppfattning om alla människors lika värde. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv, ekonomiska villkor och social miljö. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. bör därför uppdra till regeringen att tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten.
mot · GY02A343 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård för alla. Det finns många anställda som inte har tillgång till företagshälsovård. Sjukskrivningstalen är höga, och det behövs en rad olika åtgärder för att bryta detta. Det räcker inte med att sänka ersättningen och sätta en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen som tvingar folk ut på arbetsmarknaden såsom den borgerliga regeringen gör. Det skapar istället stora klyftor i samhället och slår ut människor. För att motverka ohälsa behövs framförallt förebyggande åtgärder så att arbetstagarna har en god arbetsmiljö som möjliggör en god hälsa. En åtgärd är att alla arbetstagare ansluts till företagshälsovården. Företagshälsovårdens roll med förebyggande arbete mot skador och andra arbetsmiljörelaterade problem kan förhindra att arbetstagare drabbas av sjukskrivning och ohälsa. I förlängningen leder det till besparing både för individen och för samhället. Framförallt motverkar det utslagning från arbetsmarknaden. Därför bör vi se över om vi ska införa en företagshälsovård för alla.
mot · GY02A345 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att självdeklaration av arbetsmiljön skall bli obligatorisk på varje arbetsplats. Samhällets metoder för att förmå arbetsgivarna att förbättra arbetsmiljön i näringsliv och förvaltning har varit otillräckliga. Ofta förbättras arbetsmiljön inte förrän en allvarlig olycka inträffar. Inte ens ett stort antal långtidssjukskrivna på en arbetsplats räcker för att bristerna i arbetsmiljön ska åtgärdas. över arbetsmiljö, , saknar tillräckliga resurser och befogenheter för att tvinga arbetsgivarna att undanröja brister i arbetsmiljön. Arbetsgivarna behöver, med hjälp av lagändring, tvingas till att agera, och därför bör en självdeklaration av arbetsmiljön införas. får svenska folket deklarera. Därmed avgörs hur mycket var och en ska betala i skatt. Den som kommer med felaktiga uppgifter eller utelämnar information kan ställas till svars och får bakläxa på sin självdeklaration. På samma sätt bör varje svensk arbetsplats en gång genomföra en självdeklaration av arbetsmiljön. bör få till uppgift att göra blanketter för ändamålet och genom stickprov kontrollera sanningshalten i uppgifterna. Felaktiga uppgifter ska leda till böter enligt bestämda tariffer. Dålig arbetsmiljö ska leda till besök av och lagenliga krav från samma myndighet.
mot · GY02A346 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en förändring bör genomföras i arbetstidslagen så att arbetsgivarna får ett ansvar för att samordna arbetstiden i de fall då en arbetstagare har mer än en arbetsgivare. Många människor i riskerar att arbeta för mycket. Brist på personal och rädsla att inte räcka till gör att människor hoppar över pauser och lunchraster och jobbar övertid gratis. Detta är svårt att göra något åt, eftersom det är arbetstagarna själva som gör det utan att de behöver vara beordrade till det av överordnade. Det går däremot att komma åt de arbetstagare som har flera jobb och sammanlagt arbetar långt fler timmar än vad som är rimligt från folkhälsosynpunkt. För att förhindra att människor blir utarbetade bör ett samordningsansvar mellan arbetsgivare införas. En huvudarbetsgivare bör ha ett samordningsansvar med arbetstagarens övriga arbetsgivare och ansvara för att den sammanlagda arbetstiden inte blir orimlig. Arbetstagaren bör ha upplysningsplikt om vilka arbetsgivare han eller hon har så att samordningen kan genomföras. Denna fråga kan inte bara vara avgörande för arbetstagarens liv och hälsa, den är en säkerhetsfråga för hela samhället. En taxichaufför som kör taxi och arbetar som nattvakt kan av förklarliga skäl utgöra en risk för sig själv och sin omgivning.
mot · GY02A347 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Den senaste socialdemokratiska regeringen förberedde en lag för att stärka rätten till heltid. Deltid möjlighet, heltid rättighet kallades initiativet som syftade till att ge den enskilde större inflytande över sin arbetstid och möjlighet till en högre lön. Den borgerliga regeringen har skrotat förslaget. Bland de ofrivilligt deltidsarbetslösa är en överväldigande majoritet kvinnor. Många jobbar i offentlig sektor och inom handel, hotell och restaurang. Regeringens politik har fått negativa effekter för landets deltidsarbetslösa. Förutom chockhöjd a-kasseavgift har många förlorat rätten till ersättning vid arbetslöshet. De deltidsarbetslösa kvinnorna har bara fått en liten del av regeringens skattesänkningar. Huvuddelen av regeringens skattesänkningar har gått till män, och detta som inkomstgapet mellan män och kvinnor har vuxit ytterligare. Möjligheten att deltidsstämpla har reducerats till att gälla . Därmed riskerar många kvinnor att hamna i en betydligt värre ekonomisk knipa än de redan är i. Det finns nämligen ingen garanti för att arbetsgivarna verkligen kommer att erbjuda heltid bara för att deras anställda får svårare att försörja sig. betraktas kvinnors låga löner som ett mindre problem av många arbetsgivare, eftersom deras män ofta har betydligt bättre lön. Risken med det nya förslaget är att ännu fler kvinnor hamnar i ekonomisk beroendeställning till sina män. De ensamstående deltidsarbetslösa kvinnorna riskerar att få så låg inkomst att de måste säga upp sig och leva på försörjningsstöd för att överleva ekonomiskt. Därmed blir resultatet det motsatta mot vad regeringen säger: Det ska alltid vara mer lönsamt att arbeta än att inte arbeta. Istället för att straffa de deltidsarbetslösa borde regeringen ställa krav på arbetsgivarna när det gäller att erbjuda de anställda möjlighet till heltidstjänster och löner som går att leva på. Lagstadgad rätt till heltid vore ett viktigt steg för att hjälpa deltidsarbetslösa!
mot · GY02A348 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare inte ska kunna använda sig av bemanningsföretag för att kringgå anställningstrygghet och turordningsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte bör vara tillåtet att säga upp anställda med hänvisning till arbetsbrist för att senare hyra in samma personal via bemanningsföretag och att de drabbade i dessa fall bör ha rätt till återanställning. Bemanningsföretag kan fylla en funktion på arbetsmarknaden när det handlar om tillfälliga arbetstoppar eller när arbetsgivarna har svårt att rekrytera personal. Men bemanningsföretag får inte användas för att byta ut fast anställd personal och kringgå anställningstryggheten! Anställningstryggheten behöver stärkas, inte urholkas ännu mer. Det finns redan alltför många möjligheter att göra sig av med folk till och med utan avgångsvederlag! Det har tyvärr blivit allt vanligare att arbetsgivare säger upp personal med hänvisning till arbetsbrist för att senare ta in samma personer som sagts upp via bemanningsföretag. På så sätt kan arbetsgivarna kringgå både anställningstryggheten och turordningsreglerna. De kan behålla samma personal, men slippa ha dem fast anställda, och göra sig av med oönskad personal genom att helt enkelt låta bli att hyra in dessa personer. De arbetstagare som drabbas av detta lurendrejeri har väldigt lite att sätta emot. Om de inte går med på att jobba vidare via bemanningsföretag förlorar de ju jobbet helt och hållet. För de drabbade kan detta innebära kraftiga försämringar i anställningstrygghet, lön, förläggning av arbetstid, maximal arbetstid med mera som reglerats i tidigare kollektivavtal. De som inte blir inhyrda får se sig utbytta och går rakt ut i arbetslöshet. Enligt lagen om anställningsskydd ska den som sägs upp på grund av arbetsbrist ha företräde till ett nytt jobb om arbetsgivaren nyanställer. Företrädesrätten gäller från den dag då anställningen upphörde. Trots lagen förekommer det många fall där det gått långt innan man tar in ny personal eller hyr in dem som sagts upp via bemanningsföretag.