ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ366 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa det skånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. Det skånska kulturlandskapet har formats , men för att ge stordriftsvinster förändras det nu i rask takt. Allt effektivare utdikning har gett färre våtmarker, med större artfattigdom. Bäckar och åar har rätats ut för att passa in i de stora arealerna, och man odlar allt närmare vattendragen. Det får till följd att vattendragen flyter rakare och snabbare och transporterar bort kväve och fosfor som övergöder . Även pilevallarna blir färre och färre. Den flacka skånska landskapsbilden är inte längre så pittoresk med byar med halmtak, frigående gäss, väderkvarnar och pilealléer. Detta kan man inte enkelt avfärda med att utvecklingen är oundviklig. Många av de skånska särdragen har haft en mycket praktisk motivering, som håller än . Av 1800-talets 1 400 skånska väderkvarnar återstår nu bara 475 men ständigt dyker nya, moderna väderkvarnar upp längs den skånska horisonten, de många vindmöllorna. är, och har alltid varit, ett vindomsusat landskap och de som lever med och inte mot naturen kan dra nytta av det. På samma sätt är det med pilevallarna, som vansköts och försvinner. De planterades inte en gång som pittoreska inslag i landskapet, utan som vindskydd. Och som vindskydd är de ännu oslagbara. Pilevallarna behövs åter som vindskydd för att skydda mot den omfattande jorderosion som blåser tusentals ton bördig jord i havet, i synnerhet vid höststormar när åkrarna är plöjda. De behövs också som vindskydd för grödan. En åker i lä är i genomsnitt 1 grad varmare, vilket har stor effekt på tillväxten på åkern och möjligheten att få ännu bättre skördar. Allra mest märks behovet av lä på med dess fruktodlingar, där en storm i fel tid kan föröda en äppleskörd. Pilevallarna behövs åter för att stoppa kväve- och fosforläckaget till vattendragen. Täta pilevallar, inte minst längs åar och bäckar, och ytterligare en 10 meters fredad odlingsfri zon längs vattendragen skulle innebära stora miljövinster för och en stor vinst av artrikedom av både djur och växter. Pilevallar är lätta och billiga att plantera. har en mycket god förmåga att reproducera sig. Det räcker med att sätta sticklingar i åkervallen, så växer pileträd upp om sticklingen lämnas i fred. Som bekant hamlas pilarna , och de nedklippta grenarna kan bli ett ekonomiskt gott tillskott för energiodling. En sådan energiodling skulle också ge goda arbetstillfällen. Till dessa ekonomiska argument kommer det kulturhistoriska, att den gamla, historiska landskapsbilden kan behållas. De estetiska värdena ska inte heller förringas, med de vinster av turismen som har. Ett totalt flackt och blåsigt monokulturlandskap lockar varken lokalbefolkning eller turister, såsom ett ombonat, vindskyddat och varierat landskap med slingrande cykelstigar längs pilevallar gör. Skånberg (KD)
mot · GY02MJ367 · 2010-10-25 00:00:00 — Odlingfria zoner längs vattendrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa krav på odlingsfria zoner längs vattendrag. Medan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertal områden sjunker kan av tillgänglig statistik inte utläsas någon minskning av vattendragens transport av fosfor och kväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ett stort problem i som helhet, inte minst vid där nu algblomning och tångdrivor längs kusten är ständigt återkommande problem. Denna kustnära övergödning är i allt väsentligt nationellt betingad och beror just av de åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygden och transporterar stora mängder fosfor och kväve till kusten. För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits, t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel. Ytterligare ett sätt, med kanske bättre förutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna, vore att ställa generella krav på att lämna en odlingsfri, bevuxen zon längs alla vattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamt bidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Samma funktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar. Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar och åter tillföras åkrarna, projekt som lämpligen kunde bekostas av jordbrukets miljöstöd. Skånberg (KD)
mot · GY02MJ371 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att minska vildsvinspopulationens storlek och spridning. Vildsvin utgör ett problem på många håll. Tyvärr finns det inga tecken på att vildsvinsstammen minskar i antal eller i utbredning, snarare är förhållandet det motsatta. Vildsvinen förorsakar ekonomiska förluster för jord- och skogsbruket såväl som för privatpersoner. har fällor utvecklats i syfte att fånga vildsvinen och därmed minska de problem som vildsvinen orsakar. Naturligtvis måste dessa fällor vara utformade och användas på sådant sätt att vildsvinen inte far illa och att inte heller andra djur kommer till skada. I syfte att motverka vildsvinsstammens spridning och ökning bör åtgärder vidtas, exempelvis genom förlängda jakttider, ökat regionalt samarbete och alternativa jaktmetoder.
mot · GY02MJ373 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att stärka respekten för markägarna. I har vi en väl utvecklad och ändamålsenlig allemansrätt som är unik och därför är mycket angelägen att slå vakt om. Den innebär i korthet att man har rätt att beträda annans mark utan ägarens tillstånd så länge man inte stör eller förstör. Rätten ger dessutom rätt att plocka svamp, bär, blommor m.m. Denna rätt är väl förankrad hos och accepterad av det svenska folket. I många sammanhang, inte minst i samband med fysisk samhällsplanering m.m., förekommer det ofta att företrädare för kommun, länsstyrelse, vägverk, banverk, luftfartsverk, andra infrastrukturägare, skogsstyrelse, exploatörer m.fl. beträder annans mark. Anledningarna till detta kan vara behov av uppmätning, kontroll, provtagning, fotografering m.m. Den enskilde upplever ofta dessa i förväg okända besök som ett intrång eftersom syftet med besöket har en annan inriktning än vad en normal medborgare har där allemansrätten åberopas. Vi anser att det allmänna, i en vid mening, alltid i förväg skall kontakta markägaren och erbjuda denne att närvara vid ett besök där syftet är något av det som beskrivs ovan. Denna grundläggande respekt skulle minska irritationen och underlätta kommande kontakter. I den mån besöket från det allmänna är föranlett av misstanke om brottslig gärning eller annan underlåtenhet från markägarens sida och där det finns risk för undanröjande av bevis är det givetvis inte skäligt att kontakta markägaren i förväg. Av respekt för markägarna i vill vi att regeringen ser över möjligheterna att stärka respekten för markägaren genom att det slags intrång som nämns ovan ska kommuniceras med markägaren i förväg och att markägaren ska ges möjlighet att närvara vid besöket. Finn (M)
mot · GY02MJ374 · 2010-10-26 00:00:00 — Symbolmärkning för förenklad källsortering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa symbolmärkning för förenklad källsortering. Det har blivit allt vanligare att varor miljömärks. har kraven på de varor som redan är miljömärkta blivit skarpare. Välkända märken är bland annat Svanen, Bra miljöval, EU-blomman, Krav och EU-märket för ekologiskt jordbruk. har det även skett en utveckling mot miljömärkning av tjänster. Det handlar till exempel om transporter, hotell och elleveranser. Något som saknas är en symbolmärkning för förenklad källsortering. är det svårt att avgöra vad som ska läggas var. Det kan vara svårt att avgöra vad som till exempel är papper eller kartong, och ännu svårare blir det om olika material används. Många sorterar fel, eller avstår i värsta fall från att sortera. Ett enkelt sätt att underlätta för konsumenterna skulle vara att märka förpackningarna med symboler som också finns på de olika återvinningscontainrarna. En jämförelse kan göras vid köp av kläder då det alltid finns tvätt- och skötselråd i form av symboler. Ett motsvarade system skulle kunna användas för att sortera avfall för återvinning. De senaste årens miljödebatt har klargjort att det finns en uttalad vilja hos medborgarna att källsortera. Men måste konsumenten vara något av en materialexpert för att veta att förpackningen hamnar rätt. För att underlätta för den som källsorterar och för att öka effektiviteten i källsorteringen och bidra till en bättre miljö bör symbolmärkning för förenklad källsortering tas fram. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02MJ375 · 2010-10-26 00:00:00 — Skrotningspremie för tunga lastbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna och effekterna av att införa en skrotningspremie för lastbilar. En lastbil med en motor med miljöklassningen Euro 1 släpper ut lika mycket skadliga ämnen (partiklar, koloxid, kolväten och kväveoxid) som 18 fordon med Euro 4-motorer. Den potentiella miljöeffekten är således minst 18 gånger för varje fordon av den lägre miljöklassen som byts mot ett fordon av den högre miljöklassen. Lastbilar som räknas som tung trafik och med Euro 5-motorer är ur miljösynpunkt oerhört mycket mindre skadliga än gårdagens Euro 2-standard, och givetvis än mer i relation till Euro 1. fanns det i det 56096 tunga lastbilar, varav 9638 var av årsmodell -96 eller äldre. Antal skrotade tunga lastbilar var 1051, varav 852 av årsmodell -96 eller äldre. var antalet från utförda tunga lastbilar 2363, varav 1241 av årsmodell -96 eller äldre. Det innebär att en stor andel av de äldre lastbilarna exporteras till andra länder istället för att skrotas. Därigenom fortsätter de att smutsa ner luften i andra länder. nyregistrerades sammanlagt 6 027 tunga lastbilar, dvs. Av dessa var 2 612 och 2 539 . De svenskproducerade fordonen står alltså för . Ett påskyndande av förnyelsen av den svenska lastbilsflottan skulle därigenom innebära ökad försäljning av svenskproducerade lastbilar, vilket skulle bidra till ökad sysselsättning. Förutsättningarna för ett sådant nytt styrmedel behöver dock bedömas noggrant och sammantaget utifrån dels den miljömässiga effektiviteten ur ett livscykelperspektiv, dels samhällsekonomisk effektivitet. Åtgärder måste göras för att stimulera såväl miljö, klimat som ekonomi. Genom att stimulera till en ny fordonspark i kommer svensk ekonomi att gynnas, som nya lastbilar är mycket bättre ur miljösynpunkt än de äldre lastbilarna. Mot bakgrund av detta bör möjligheten och effekterna av att införa en permanent eller tillfällig skrotningspremie på tunga lastbilar som inte uppfyller miljökraven enligt Euro 2-standard undersökas. En liknande motion behandlades under förra i betänkande 2009/10:MJU1 och fick avslag, men min förhoppning är att motionen under detta kommer att antas av .
mot · GY02MJ376 · 2010-10-27 00:00:00 — En strategi mot försurning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ambitiös strategi mot försurning. I sjöar och vattendrag som är kraftigt försurade dör känsliga djur och växter. Försurning kommer till största delen från nedfall av försurande utsläpp, främst från källor utanför gränser. Kalkning sker för att lindra effekten av försurning. Kalkningen har varit en av de mest betydelsefulla och resultatmässigt sett mest lyckade miljövårdsinsatserna som genomförts i . Den har haft en grundläggande betydelse för bevarandet av värdefull flora och fauna i många av landets sjöar och vattendrag. Det gäller inte minst i sydvästra där försurningsproblemen varit som allra störst och där konsekvenserna blivit som mest dramatiska. Åtgärderna har haft en direkt avgörande betydelse för bevarandet av många av fiskbestånd, såsom naturlaxbestånd, ett stort antal havsörings-, gädd- och abborrbestånd. Trots framsteg, både i utsläppsminskningar och kalkningsåtgärder, är situationen allvarlig där tusentals sjöar och vattendrag är försurade. Framtida försurnings- och kalkningsstrategi måste därför fortsatt vara ambitiös för att inte riskera omfattande skador i ekosystem och förhindra att uppsatta mål nås för såväl EU:s vattendirektiv som i miljömålsarbetet. Försurnings- och kalkningsfrågorna behöver samordnas fullt ut med övrigt vattenvårdsarbete. För att detta ska ske är det angeläget att den nya Havs- och vattenmiljömyndigheten får ansvar för de delar som rör vatten i miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning och därmed också får ansvar i försurnings- och kalkningsfrågan. Problemen måste därtill hejdas vid källan. Sjöfarten är den största källan till nedfall av svavel- och kväveoxider över . Inom EU beräknas dessa utsläpp öka med mellan p.g.a. ökad trafik. bör vara pådrivande nationellt, i EU och i andra internationella forum för att minska försurande utsläpp. Målen för minskad försurning måste fortsatt vara höga så att biologisk produktion och värdefulla resurser i vattensystemen säkerställs. Kalkningen har inneburit att vattenmiljöer och hela vattenekosystem har hållits intakta, till fromma för såväl den biologiska mångfalden som för människors tillgång till friska vatten för rekreation och naturupplevelser. Detta är ett arbete som ihärdigt måste fortgå.
mot · GY02MJ380 · 2010-10-22 00:00:00 — Samlad strategi för vildsvinen i den svenska faunan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett övergripande samarbete och en samlad strategi för vildsvin. utrotades vildsvinen i . De återfördes till hägn . Men genom rymningar har stammen nu ökat. Ökningen är mycket stor trots att ca 50 000 djur sköts . Djuren är skygga, men vi ser hur djuren lockas allt närmare människorna. De lockas bland annat av mat i närmiljön. Vi ser också en markant ökning av trafikolyckor där vildsvin är inblandade. Djuren har en god förmåga att anpassa sig till nya miljöer och förökar sig mycket snabbt. Vildsvin kan bli en värdefull resurs. De har hög tillväxt och kan därför ge en hög avskjutning. Efterfrågan på vildsvinskött ökar, men det går inte att svara mot efterfrågan bland annat på grund av brist på slakterier. bestämde att vildsvinet har hemrätt i den svenska faunan. Många ser dem enbart som skadedjur och de ställer också till stor skada för lantbruket. Ett sätt att undvika att grisarna bökar på odlad mark är att använda sig av foderautomater. Kunskaper och ekonomin runt detta sprids bland annat genom LRF men behöver uppmuntras ytterligare. Att däremot mata djuren med olämplig föda som enligt uppgift förekommer vid jakt är naturligtvis förkastligt. Det förekommer även sådan matning som affärsidé för att kunna sälja vildsvinsjakt i slottsmiljö till hugade spekulanter. Lagstiftning om förbud mot sådan matning bör övervägas. Som framgår är det viktigt att allas olika intressen tillvaratas så att vildsvinen kan bli ett positivt inslag i den svenska faunan. Ökad köttförsäljning skapar jobb liksom jakt- och friluftsliv. Lantbrukets intressen måste också tillgodoses. Det krävs ett samarbete mellan lantbrukarnas organisationer, jägarnas organisationer och polismyndigheter, friluftslivet med flera för att den positiva sidan av en varierad fauna ska utvecklas.
mot · GY02MJ381 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en strategiplan för uthållig myggbekämpning i områden där myggorna utgör ett stort socialt och miljömässigt problem. nedre del har brottats med stora myggproblem. Bland de värsta åren utmärker sig , som var riktigt besvärligt på grund av att flera översvämningar gav extrema mängder översvämningsmygg. Boende och besökare i området kunde med svårighet vistas utomhus när översvämningsmyggen var som allra frekventast. Dåvarande miljöministern (S) besökte området när myggproblemen var som besvärligast och lyckades därefter utverka statliga pengar för att starta projektet . administreras projektet av Nedre (NedAB). Även utgick statligt stöd för myggbekämpning. En statlig utvärdering genomfördes ledd av i , som fick till följd att statligt stöd även utgick (4 miljoner till myggbekämpning). utgick inget statligt stöd till myggbekämpning, vilket ställde till stora problem. var nämligen en sommar med mycket regn och stora översvämningar. Översvämningsmygg ställde till enorma problem runt och de dök upp på flera ställen i landet. Den pågående klimatförändringen med högre medeltemperatur och mer regn gynnar översvämningsmygg så att deras geografiska utbredning ökar. Biologisk myggbekämpning har som mål att reducera myggmängderna i samhällen så att människorna kan njuta av sommaren och vistas utomhus. För att lyckas med det behövs en bättre framförhållning gällande ekonomi och bekämpningstillstånd. Därför behövs en långsiktig strategiplan för och organisation av den framtida myggbekämpningen i Nedre Dalälven-området och andra myggtäta regioner.
mot · GY02MJ382 · 2010-10-26 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekologiskt och närproducerat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om djuretisk ombudsman. 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Vi rödgröna partier anser att det behövs nya mål för ekologisk matproduktion. Vi vill därför återinföra stödet till ekologiskt jordbruk på en nivå om 20112012. Vi avsätter alltså 10 miljoner mer än regeringen på anslaget 2011. Vi rödgröna partier anser att det är viktigt att har en god djuromsorg som uppfyller mycket högt ställda krav. Vi vill värna och stärka det etiska förhållningssättet gentemot djuren. För att utveckla det djuretiska arbetet vill vi inrätta en djuretisk ombudsman och anslår . Ombudsmannen ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkaraktäristika, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd.
mot · GY02MJ384 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundvatten. Ett av de svenska miljömålen är att det ska finnas grundvatten av god kvalitet i hela landet. För oss i är detta en självklarhet eftersom vi är lyckligt lottade när det gäller grundvatten som tillgången är god på de flesta ställen. Emellertid finns det problem i delar av landet och det gäller de kustnära områdena och i olika skärgårdsområden där tillgången kan vara knapp. Genom slarv och okunskap har många fastighetsägare tagit ut mer vatten än vad det lokala grundvattnet tålt och fått en saltvatteninträngning och därmed förlorat sin färskvattenkälla för en längre eller . Med ett ökande tryck på de eftertraktade havsnära områdena, ökar risken för ett överuttag ur de lokala grundvattendepåerna med påföljande saltvatteninfiltration, något som kan drabba inte bara den aktuelle fastighetsägaren utan också ett stort antal andra fastighetsägare i området. Regleringen av uttag av grundvatten bestäms av respektive kommuns byggnadsnämnd/fastighetsnämnd och miljönämnd, och även kan vara inblandad. Denna reglering kan tyckas tillräcklig, men ändå hävdar jag att försvaret av våra grundvattentillgångar måste stärkas. Detta måste utredas så att en kraftfull lagreglering kan beslutas. Ett framtida problem kan vara de allt populärare installationerna av bergvärme. Det är en ur energisparsynpunkt vettig åtgärd, men vilka konsekvenser får alla dessa borrhål på grundvattenströmmarna i marken? Ytterligare ett problem i sammanhanget kan vara då anläggningen går sönder. Vad kan detta få för konsekvenser i form av kontaminering av berget och vattenföringen? Det bör utredas vad ett ökande uttag av grundvatten, särskilt i de kustnära områdena och skärgårdarna, kan få för konsekvenser för att stärka skyddet av denna viktiga resurs.
mot · GY02MJ385 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa användningen av parakvat. Det livsfarliga bekämpningsmedlet parakvat är förbjudet inom EU. används det brett vid odlingen av den soja som når och från . Parakvat är akut giftigt. Direktkontakt med medlet kan ge svåra skador i lever och lungor. Även exponering för små mängder kan påverka lungor, nervsystem, hjärna och hud med allvarliga livslånga hälsoskador som följd. I har parakvat varit förbjudet . bidrog aktivt till att driva igenom ett europeiskt förbud mot medlet 2003. Förbudet skyddar nu människor och natur inom EU mot ett av världens farligaste bekämpningsmedel. Det är hög tid att ta nästa steg och sätta stopp för att den soja som vi i och EU utfodrar våra djur med odlas med ett bekämpningsmedel som förbjudits inom EU. Merparten av den soja som används i och EU kommer från , främst från och . I har odlingen av soja ökat kraftigt under det senaste årtiondet, och användningen av bekämpningsmedel ökar snabbt. är världens största konsument av växtgifter, och omsatte marknaden . Det är en ökning med 36 miljarder på bara . I delstaten i har både antalet cancerfall och barn som föds med missbildningar flerdubblats . Mycket talar för att detta hänger samman med den ökade användningen av bekämpningsmedel. I har en dialog inletts mellan bransch- och miljöorganisationer i syfte att minska sojaberoendet i svensk livsmedelsproduktion och hindra att parakvat används i produktionen. De arbetar för att få till ett internationellt förbud mot parakvat, då svenska bönder agerar på en europeisk marknad. Om de europeiska producenterna kan fortsätta att köpa billig soja, som i odlingsländerna ger svåra skador på hälsa och miljö, får ännu svårare att konkurrera med lågprisimporten. skaffar sig länder med låg efterlevnad av sina miljömål konkurrensfördelar. Eftersom parakvat är förbjudet inom hela EU vore det rimligt att verkar för följande: För in parakvat på listan över förbjudna medel enligt Rotterdamkonventionen, som är ett regelverk utformat för att begränsa användningen och spridningen av farliga kemikalier i internationell handel. har anmält parakvat till Rotterdamkonventionen, men för att få till en listning är det viktigt med en bred uppslutning bland flera länder. bör verka för att EU:s medlemsländer stöder listningen. Agera för att de länder som redan har förbjudit parakvat ser till att svartlistningen efterlevs. Detta gäller särskilt de länder som vill exportera till EU. bör verka för att detta blir en gemensam EU-linje. bör verka för att EU tar upp parakvat vid förhandlingar om handel mellan EU och andra länder, exempelvis inom ramen för de förestående förhandlingarna med de sydamerikanska länderna i handelsorganisationen . Konkreta åtgärder behövs för att importen av varor som är producerade med kemikalier som är förbjudna inom EU ska begränsas. Den soja som besprutats med parakvat är bara ett exempel men en mycket bra början.
mot · GY02MJ386 · 2010-10-25 00:00:00 — Skyddsjakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsjakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv är stora och minskar inte. Den stora tillväxten av gråsäl och vikare ger fisket bekymmer. Betydande skarvkolonier finns utefter den svenska kusten och knubbsälsbeståndet ökar starkt. Trots upprepade framställningar om att få avskjuta skarv och säl har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Den statliga ersättning som fiskare får motsvarar inte tillnärmelsevis de skador som säl och skarv förorsakar på redskap med mera. I syfte att komma till rätta med detta för fisket stora problem föreslår jag att skyddsjakt på säl och skarv kommer till stånd, för att minska bestånden av säl och skarv till det svenska fiskets fördel.