ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub304 · 2010-10-19 00:00:00 — Matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen inom grund- och gymnasieskolan. Undersökningar visar att skolelevernas matematikkunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Detta är oroväckande, och vi menar att statusen för matematik som skolämne måste förbättras. Det är viktigt att skolan fångar upp elevernas lust till lärande så att eleverna får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och tycker att det är roligt att lära mer. En avgörande faktor är att undervisande lärare får relevant fortbildning. Lärarna måste kontinuerligt fortbilda sig för att hålla sina kunskaper aktuella och ta till sig nya undervisningsmetoder samt ta del av aktuell forskning. Tv-serien A visade med all tydlighet att det går att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och inställning från undervisande lärare. I Sala kommun har Ängshagensskolan med elever i årskurserna 46 arbetat med att förändra matematikundervisningen, vilket har gett positiva resultat. Intresset för matematik måste väckas på ett tidigt stadium, helst redan i förskolan. Genom lekar kan matematikundervisningen ta sin början. Inom många förskolor används så kallade matematikverkstäder. Dessa verkstäder är ett värdefullt verktyg för lärarna i deras dagliga undervisning och bidrar till att undervisningen blir mer spännande då fokus sätts på problemlösning. Matematikundervisningen vävs naturligt in i elevernas vardag. Inom finns det ett behov av att elever med utländsk bakgrund i ett tidigt skede får möjlighet att tillgodogöra sig matematikundervisningen på sitt modersmål. Detta för att öka förståelsen så att eleverna hittar nyckeln för att lösa matematikens problem. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i den grupp som har svårigheter med matematiken. Denna negativa trend måste hejdas. För att öka intresset ytterligare för matematikundervisningen är det viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Vi anser att matematikundervisningen inom gymnasieskolan kan anpassas utifrån elevernas studieval och de krav som arbetslivet ställer som behörigheten till högskolan säkerställs. Därför borde kursplanerna för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan ses över då det finns ett behov av att undervisningen blir mer individualiserad än . Större hänsyn måste tas till varje elevs förmåga och förutsättningar.
mot · GY02Ub305 · 2010-10-18 00:00:00 — Döva föräldrar med hörande barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och grundskola. I hela landet finns det familjer med föräldrar som är döva eller hörselskadade och som har hörande barn. För dessa föräldrar är en vardaglig kontakt med personalen på barnets skola eller förskola mycket begränsad, om inte personalen kan teckenspråk. Kontakten begränsas kanske till föräldramöten eller utvecklingssamtal eftersom det då finns möjlighet att beställa en teckenspråkstolk. Det är inte tillfredsställande att icke hörande föräldrar inte ska kunna ta aktiv del i sitt barns vardag på skolan eller förskolan. En kontakt med skola eller förskola är nödvändig för varje förälder. Det är oftast mycket som behöver dryftas när man lämnar eller hämtar sitt barn på förskolan eller i skolan. erbjuds teckenspråksutbildningen endast vid . För att förenkla kontakten med skolan och förskolan för dessa familjer behöver fler i personalen på förskolan och i över hela landet kunna teckenspråk. Vi anser att möjligheten för förskolelärar- och lärarstuderande att läsa teckenspråk som tillval i studierna bör stärkas så att alla i dessa studerandegrupper, oavsett lärosäte, kan ta del av en teckenspråksutbildning på relevant nivå. Detta kan ske i form av distansutbildning, om utbildningen ska hålla akademisk nivå, eller i form av samarbete med icke-akademiska utbildningsanordnare.
mot · GY02Ub306 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven på . Vårt land står inför stora utmaningar för att kunna bibehålla och utveckla ett välfärdssamhälle där alla människor känner framtidstro och möjligheter att utveckla sin längtan. En av de mer avgörande förutsättningarna är att man kan få ett arbete som både ger försörjning och glädje att skapa tillsammans med andra. Vårt land har en ojämn utveckling med kraftigt geografisk koncentration av BNP till storstadslänen. En av de väsentligaste förutsättningarna för att skapa regional tillväxt är att regionala aktörer, både offentliga och privata, agerar tillsammans. Denna tradition har vårdats och utvecklats i vid den samlade högskolan och inneburit att regionen fått en mer positiv utveckling. Den kraftiga nedgången i ekonomin från finanskrisen till industrikrisen påverkade i hög grad sysselsättningen i regionen och förstärkte regionala obalanser. fick 750 tillfälliga utbildningsplatser. Dessa dras in enligt regeringens budgetproposition. Vi noterar också att endast av statliga forskningsmedel går till . Tillsammans med en förmodad minskning av utomeuropeiska studenter på grund av studieavgifter kan högskolan fått kraftigt reducera antalet helårsplatser med nära 1000. Detta slår oerhört hårt mot en region med hög andel tillverkningsindustri i omvandling, låg andel högutbildade bland de sysselsatta och negativt befolkningsnetto i åldrarna . Högre utbildning är en av förutsättningarna för ett ökat kunskapsintensivt företagande som ger tillväxt och förbättringar genom nya, framgångsrika produkter, processer och tjänster. Det är känt att tillväxten är mycket högre i de regioner som har god tillgång på välutbildad arbetskraft. I vår region är det av arbetskraften som har i högskoleutbildning. Som jämförelse är det i . Det finns inte några kvalitetsmässiga hinder för att bedriva högre utbildning och forskning i . Den geografiska lokaliseringen av statligt finansierad utbildning och forskning är framför allt en regionalpolitisk fråga. Högre utbildning och forskning är ett av de viktigaste instrumenten som står till statens förfogande för regional tillväxt och utveckling. av svenskt näringsliv och offentlig verksamhet finns i . För att dessa företag ska förnyas och växa, och de offentliga verksamheterna förbättras, behövs en god tillgång av högutbildade människor och kvalificerade samarbetspartner. i (S)
mot · GY02Ub307 · 2010-10-19 00:00:00 — Sex- och samlevnadsundervisning i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sex- och samlevnadsundervisningen bör ingå i lärarutbildningen. De samhällsförändringar som skett i och stora delar av världen har bland annat inneburit en förlängd ungdomsperiod och uppskjuten familjebildning. Den koppling som tidigare funnits mellan familjebildning och sexualdebut har därmed i praktiken upplösts. Unga människor i har flera sexuella partner innan de ganska sent ingår äktenskap eller äktenskapliga relationer. Det finns många positiva resultat av detta. Studier visar att unga människor är mer nöjda med sina nära relationer och sin sexualitet. Studier visar också att unga kvinnor och män har ett mer jämlikt sexliv, vilket är glädjande. Denna aktiva ungdomssexualitet kräver ett nytt sätt att förhålla sig till sexualitetens hälsorisker. Sannolikheten att i möta en hivsmittad person har aldrig varit så stor som . Antalet diagnostiserade klamydiafall ökar och också antalet aborter. Trots att sexualundervisningen har varit obligatorisk och att kvaliteten inte är hög tas frågan inte på allvar. Elever kan mötas av lärare som inte har utbildning i hur man bäst undervisar om sexualitet, och som inte vet hur ett förtroligt samtal om samlevnad ska tas upp. Så ser det ut trots att vi vet att arbetet för en god sexuell hälsa behöver nå alla unga. Varje ung människa erövrar sin egen sexualitet och behöver rätt stöd för att inte få allvarliga hälsoproblem. Om inte skolan tar upp och diskuterar sexualitet fås informationen någon annanstans ifrån, och jag vill inte att pornografin ska vara den enda förmedlaren.
mot · GY02Ub308 · 2010-10-25 00:00:00 — Återbetalning av studieskuld för personer bosatta i utlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för att driva in studieskulder från personer som är bosatta i utlandet. Merparten av de lån som () ger ut betalas tillbaka, men undantag finns. En grupp som utmärker sig särskilt är utlandsbosatta. De är generellt sämre på att betala tillbaka sina studielån än de som bor i . var det cirka 75000 personer som var bosatta utomlands och var låntagare. Utöver dessa 75000 personer som har en utländsk adress eller som har okänd adress (CSN saknar adressuppgifter för cirka 19400 personer bosatta i utlandet) finns det en grupp som sannolikt är bosatta utomlands och som sannolikt är felaktigt klassificerade som bosatta i , det handlar om cirka 10000 personer. Med hjälp av årsbesked, påminnelser, telefonsamtal, kravbrev och inkassokrav försöker CSN få låntagarna att betala sina skulder, men indrivningen är extra svår i utlandet. Förutom att CSN saknar adressuppgifter till 19400personer bosatta i utlandet krävs det ofta ett juridiskt hållbart dokument, men då CSN inte utfärdar skuldebrev saknas det. Detta är en brist som en betydande andel av de utlandsboende med skulder väljer att utnyttja. var den utstående fordran för låntagare med okänd utländsk adress 2miljarder kronor. Bland de nordiska länderna finns samarbeten kring denna problematik, men den största gruppen betalningsskyldiga finns i och där de obetalda skulderna är som störst. Dessa skulder är dessvärre svårare att driva in än skulder i ett nordiskt land. Då lagstiftningen skiljer sig mellan de olika delstaterna i är indrivningen extra svår där. Värt att notera är också att utlandsstudenter ofta har högre skulder än de som studerat i . Den som läser i utlandet har nämligen rätt till högre grundlån och merkostnadslån för att kunna betala undervisningsavgiften. Det kan leda till att skulderna skjuter i höjden. tillsatte regeringen en utredning för att bland annat se över denna problematik. överlämnades utredningen återbetalning av studieskulder där utredaren kommit fram till i huvudsak tre åtgärder. En återbetalningsförsäkran bör införas, en skyldighet för studiestödstagare att lämna aktuell adress till CSN bör införas och preskriptionstiden bör förlängas. För att kunna säkerställa ett effektivt studiestöd även måste såväl utbetalningen från CSN som återbetalningen till CSN fungera. Det är därför av största vikt att regeringen skyndsamt återkommer till regeringen med förslag i utredningens riktning.
mot · GY02Ub310 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att lära sig teckenspråk som modersmål i . Teckenspråk används av personer med dövhet eller hörselskada vid direkt kommunikation. Teckenspråket är nationellt och är unikt för varje land. Det svenska teckenspråket erkändes som dövas första språk av 1981. Att utveckla ett språk vid tidig ålder sker omedvetet och automatiskt. Att lära sig ett språk senare i livet kräver större ansträngning och motivation från individens sida. Det är inte heller självklart att nivån på språket blir lika hög som om barnet fått utveckla det från tidig ålder. Teckenspråk och svenska kompletterar varandra och gör att språken blir rikare. Ju fler redskap för kommunikation, desto fler möjligheter att kommunicera. finns en förordning, TUFF, (teckenspråksutbildning för föräldrar) som ger föräldrar och syskon till ett barn med hörselskada rätt till teckenspråk. Tyvärr omfattar dock inte denna förordning barnet med hörselskadan. Att vara tvåspråkig och ha tillgång till både svenska och teckenspråk ökar chansen för delaktighet i vardagens alla situationer. Situationen som den ser ut för barn med hörselskada verkar ha sin grund i det som gällde tidigare då de flesta hörselskadade barnen fick sin utbildning inom specialskolan och då också fick teckenspråksundervisning. Den övervägande delen elever med hörselskada på grundskolenivå går i vanlig grundskoleklass. Enligt går endast 10procent av barnen i specialskola och ytterligare i särskilda hörselklasser. Detta innebär att omkring 5000 hörselskadade barn och unga går i vanlig grundskola. Skolförfattningarna, som de ser ut , ger inget utrymme för att läsa teckenspråk som modersmål i . Detta leder, enligt , till att vissa elever inte har möjlighet att läsa teckenspråk. Barn kan läsa teckenspråk som språkval i , men då används kursplanen i teckenspråk för hörande. Kursplan i för att användas vid undervisning i teckenspråk som modersmål saknas. Dessutom utnyttjas inte språkval . Nämnas bör att det finns möjlighet att läsa teckenspråk som modersmål i gymnasieskolan. Dessutom finns kursplaner för teckenspråk som modersmål på nivå A och B. har föreslagit att elever med hörselnedsättning eller dövhet ska ges möjlighet att läsa teckenspråk som modersmål. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Ub311 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans undervisning i frågor om sexuell läggning och könsidentitetsuttryck. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bemötandet av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av den nya diskrimineringslagstiftningens effekter för hbt-personer i utbildningsväsendet.2 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. 2 Yrkande 3 hänvisat till AU. Alla elever har rätt till undervisning med en ordentlig belysning av frågor om sexualitet, samlevnad, relationer och respekt inklusive kunskaper om homo-, bi- och heterosexualitet samt frågor om könsidentitet och könsidentitetsuttryck. I diskrimineringslagen finns bestämmelser som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Skolans undervisning om sexualitet, identitet och relationer måste utgå från att alla sexuella läggningar och könsidentitetsuttryck finns också hos eleverna själva. Unga homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation är inte enbart en angelägenhet för skolväsendet. Många ungdomar lever på grund av omvärldens fördomar i en mycket utsatt situation, präglad av otrygghet och rädsla. Det förekommer att ungdomar misshandlas av sina familjemedlemmar eller kastas ut från föräldrahemmet på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Undersökningar tyder också på att frekvensen av självmordsförsök är väsentligt högre bland unga homosexuella än bland deras heterosexuella jämnåriga. Det är angeläget att de yrkesgrupper som möter unga homosexuella, bisexuella och transpersoner själva har tillräcklig kompetens för att ge adekvat hjälp, men tyvärr är detta inte alltid fallet. Inom ramen för det allmänna tillsynsarbetet bör det göras en översikt av bemötandet av unga homo- och bisexuella samt transpersoner som söker hjälp hos olika samhällsinstanser, t.ex. ungdomsmottagningar eller den psykiska barn- och ungdomsvården. Det är välkommet att alliansregeringen nu förverkligat en samlad diskrimineringslag (2008:567) och att denna inkluderar könsöverskridande identitet eller uttryck som egen diskrimineringsgrund. Den nya lagstiftningens utformning ger ett bredare och mer enhetligt skydd mot diskriminering än vad som gällt förut. Det är nu viktigt att regeringen följer den nya lagstiftningens effekter och återkommer till om det visar sig att förändringar behöver göras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02Ub312 · 2010-10-22 00:00:00 — Antagning till högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friare antagningsregler till högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella varianter av högskoleprov. För att få studera vid ett svenskt universitet eller en svensk högskola krävs att man uppfyller vissa krav på förkunskaper. Förkunskaperna är indelade i: grundläggande behörighet som är gemensam för all högskoleutbildning och särskild behörighet som anger de specifika krav som utöver grundläggande behörighet krävs för att kunna tillgodogöra sig en viss högskoleutbildning. När antalet behöriga sökande är större än antalet studieplatser görs ett urval bland de sökande. Urvalet sker på grundval av betyg från gymnasieskola (eller motsvarande), resultat från högskoleprovet (frivilligt prov som mäter kunskaper och färdigheter som är viktiga för högskolestudier) och av högskolan bestämda urvalsgrunder. När det gäller antagningen till högre utbildning finns det tre urvalsgrunder; betyg, högskoleprov och alternativt urval. Lärosätena måste dessutom fördela platserna utifrån bestämda regler. minst en tredjedel av platserna ska tillsättas utifrån betyg. minst en tredjedel utifrån resultat på högskoleprovet. högst en tredjedel av platserna får tillsättas genom alternativt urval, som bara används på vissa utbildningar. Denna andel kan utökas efter tillstånd från . Detta system anser jag är allt för stelbent och bör förändras. Lärosätena bör själva ha ett större inflytande i hur platserna skall fördelas, det bör bli enklare att tillsätta platserna genom alternativt urval och möjligheten att införa nationella varianter av högskoleprov bör utredas.
mot · GY02Ub313 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. Många ungdomar måste flytta hemifrån för att få gå den utbildning som han eller hon önskar. Alla kommuner har inte den gymnasieutbildning som intresserar honom eller henne och måste därför lämna sin hemkommun. Det innebär extra kostnader för den det drabbar i form av resor och inackordering. är det olika regler beroende på om eleven väljer att gå en utbildning i en skola eller i en friskola. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet, med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd från CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till skolorten. Dessa regler bör ses över eftersom de skapar en ojämlikhet och en orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. De bör utformas så att lika regler gäller oavsett vilken gymnasieutbildning man går och var.
mot · GY02Ub314 · 2010-10-26 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat antal idrottstimmar i skolan. Människokroppen är inte konstruerad för att sitta stilla. Vi behöver röra på oss för att må bra, och det är därför viktigt att vi kan erbjuda skolungdomar fysisk såväl som intellektuell stimulans. Skolidrotten spelar här en viktig roll. Vi lever i ett samhälle där fysisk ohälsa har växt till ett allt större samhällsproblem. Diabetes och allvarliga hjärt-kärlsjukdomar drabbar allt fler och dessutom allt yngre människor. En anledning till fetmans och andra sjukdomars utbredning är utvidgningen av en stillasittande livsstil i en allt mer datoriserad värld. har för många unga i skolålder blivit den sysselsättning som fyller fritiden. Det är viktigt att såväl unga som gamla rör på sig. Skolan spelar här en viktig roll, eftersom många barn inte får tillgång till denna kunskap från annat håll. Skolidrotten kan med sin variation och mångfald fungera som ett komplement för fritidsidrottande barn och för andra barn som den enda kontakten med idrott och motion. Dessutom kan den ha positiva effekter för skolans övriga ämnesområden om studierna blandas upp med fysisk aktivitet. EU:s utbildningsutskott har uppmärksammat problemet med barns fysiska ohälsa och menar att fysisk träning ska vara obligatorisk i skolan och utgöra åtminstone tre lektioner . Man konstaterar att genomsnittstiden för gymnastiklektioner sjunkit och att allt fler elever är överviktiga. Skolan har ett ansvar för att förbereda barn och ungdomar . I när även barn och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator är det ännu viktigare att få tillgång till idrottstimmar i skolan. Idrottstimmarna i bör därmed utökas för att öka barns och ungdomars intresse för idrott och motverka en stillasittande livsstil som i värsta fall kan leda till allvarliga hälsoproblem.
mot · GY02Ub315 · 2010-10-25 00:00:00 — Inkomstprövning av studiemedlens lånedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlens lånedel. Vid en internationell jämförelse sticker studiestödet i ut. Det stöd för studier som erbjuds i är bland de mest generösa i världen. Generösa bidrag, omfattande lånemöjligheter och låga utbildningskostnader har sammantaget bidragit till att vi kanske har den högsta ekonomiska tillgängligheten till högre utbildning i den utvecklade världen. Regeringen har under den förra mandatperioden prioriterat studenternas ekonomiska situation. Studiemedlen har höjts och i budgeten finns nu förslag både om höjt studiemedel och höjning av det så kallade fribeloppet, summan en student får tjäna innan studiebidrag och studielån reduceras. Studiemedlens totalbelopp är avgörande för att studenterna ska kunna täcka sina levnads- och studieomkostnader . Det faktum att av studenterna på landets universitet och högskolor har studiemedel för att klara sin försörjning understryker vikten av detta. Höjning av fribeloppet är särskilt positiv. Från höjs det för studenter med . Regeringens förslag innebär att fribeloppet beräknas höjas från dagens till per kalenderår för en heltidsstudent. I praktiken betyder det att en student skulle kunna tjäna under två sommarmånader och dessutom jobba en del med en lön på utan att det minskar studiemedlen. Det innebär att de allra flesta studenter med normala extrainkomster täcks in av förändringen. Höjningen av fribeloppet är angelägen av flera skäl. Det är en viktig princip att det ska löna sig att arbeta också för studenter. Studenter som arbetar vid sidan av studierna drabbas inte sällan av betydande marginaleffekter. Också vid förhållandevis måttliga inkomster trappas studiemedlen ned. Den signal som samhället har sänt ut har varit mycket märklig när den student som frivilligt har velat ta ett större eget ansvar för sin försörjning har straffats. blir det ändring på det. Höjningen av fribeloppet kommer att ha särskilt stor betydelse för de studenter som inte har föräldrar eller andra närstående som kan hjälpa till med försörjningen. Höjt fribelopp har därmed också en tydlig rättviseprofil. Nästa steg bör rimligtvis bli att helt slopa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel. De studenter som arbetat vid sidan av sina studier har också snabbare kunnat ta sig in på arbetsmarknaden. Det kan finnas skäl att även fortsättningsvis behovspröva bidragsdelen, men de argumenten håller inte för studielånen. Att helt slopa inkomstprövningen skulle dels sända en tydlig signal om att det alltid lönar sig att arbeta, dels uppmuntra till fortsatt arbete vid sidan av studierna. I praktiken skulle då fribeloppet vara helt avskaffat för studielånen.