ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02T419 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för en fast förbindelse mellan och . mellan och riskerar att bli en flaskhals för transporterna mellan och övriga . Kalkylerna över hur omfattande trafiken via bron skulle bli spräcktes tidigt, och vi står nu inför en kraftig expansion av gods- och persontransporter. Till detta kommer färdigställandet av då persontåg planeras köra i 10-minuterstrafik mellan och . Kapacitetsbristen riskerar att hämma tillväxten. Det är därför dags att redan nu titta på möjligheterna till en andra fast förbindelse mellan och , mellan och genom vad som ofta kallas HH-förbindelsen. Här där är som smalast finns möjlighet att göra förbindelsen i form av en tunnel. är av stort nationellt intresse för både och som ett expansivt område. när och även har ingått avtal om Fehmarn bält-förbindelsen aktualiseras behovet av HH-förbindelsen ytterligare. Även den framtida Europabanan behöva tas med i beräkningarna, då den är tänkt att trafikera HamburgKöpenhamnGöteborg och med höghastighetståg, och här kan HH-förbindelsen förväntas spela en viktig roll. Regeringen har sagt sig tillmäta de regionala synpunkter som framförts till beträffande infrastrukturplanen för perioden 20102021 stor betydelse. har i sitt yttrande till departementet betonat vikten av att utreda förutsättningarna för en andra fast förbindelse över tillsammans med den danska regeringen och regionala aktörer. Mot denna bakgrund bör regeringen möjligt påbörja arbetet för att undersöka förutsättningarna för en fast förbindelse mellan och . Skånberg (KD)
mot · GY02T420 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhetsbälte på snabbtåg. Alla nya bussar som tas i bruk efter ska ha fungerande bälten (undantaget stadsbussar). Det blir dessutom obligatoriskt för alla passagerare med sittplats att använda bältet. Med tanke på att många bussar kör långa sträckor på motorväg är detta ett rimligt krav. Överlevnadschanserna ökar betydligt vid en olycka om man som passagerare har bälte. Tyvärr omfattas inte tåg av denna bestämmelse och detta trots att flertalet tåg numera kommer upp i betydligt högre hastigheter än bussar. X2000 och Express är exempel på tåg som går så svindlande snabbt att en kollision eller urspårning skulle innebära en katastrof för passagerarna. En krock i den hastigheten utan bälte ger små överlevnadschanser. Risken för invaliditet är dessutom överhängande för dem som ändå överlever. Det är statistiskt säkrare att färdas med tåg eller buss jämfört med bil. Men det allra säkraste färdsättet är flyg, och där krävs ändå bältesanvändning under start och landning samt rekommenderas under hela resan. Mot bakgrund av detta är det svårt att förstå att tågresenärer inte har samma möjlighet att skydda sig med bälte. Nattåg färdas relativt långsamt och har dessutom sängplatser. De kan undantas från ett allmänt bältestvång. Detsamma gäller spårvagnar och motsvarande stadstrafik med tåg. Men det finns inget vägande skäl för att övriga tåg skulle sakna bälten. Det är relativt enkelt att installera bälten där de saknas. Nybyggda tåg borde redan från början utrustas med bälten på samtliga sittplatser.
mot · GY02T421 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vägtrafikförordningen måste ändras så att man i fortsättningen måste parkera bilen om man ska använda mobiltelefon. Många personer i har bil och mobiltelefon. Det blir allt vanligare att man ser personer som framför sin bil som de sitter och håller i en mobiltelefon och samtalar med någon. Många undersökningar visar att man blir okoncentrerad på bilkörningen om man pratar i telefon med någon, även om man har handsfree-utrustning. Skillnaden om man samtalar med någon som sitter i bilen är att denne person då är med och märker vad som händer i trafiken, medan den man pratar i telefon med pratar på oavsett vad som händer och det innebär en distraktion för föraren. Det blir också allt vanligare att folk sitter och skriver sms under bilkörning. Sms är den allra största risken vid bilkörning eftersom föraren då inte ens har ögonen på vägbanan utan på mobiltelefonen! Allt oftare kan olyckor härledas till att folk sitter och pratar i mobiltelefon eller sms:ar. Därför är det att regeringen lägger fram förslag på att man måste parkera bilen om man skall använda mobiltelefonen.
mot · GY02T422 · 2010-10-18 00:00:00 — Sms och handhållen mobil vid bilkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mobiltelefonering vid bilkörning ska ske med händerna fria. Det sunda förnuftet säger de allra flesta av oss att bilförarens uppmärksamhet under bilkörning försämras vid t.ex. intensiva diskussioner med passagerare, under laddade sportreferat i bilradion och vid mobiltelefonering. Särskilt splittrad torde bilföraren bli om han eller hon under körningen ringer upp någon och sedan kör bilen med ena handen och håller telefonen mot örat med den andra handen. Sedan bilismens födelse har det dock ansetts rimligt att körkortsinnehavaren ska anses ha omdöme att framföra sin bil och medföra passagerare som han äger rätt att prata med, trots den splittrade koncentration som detta innebär. Inte heller finns förbud mot att lyssna på radio under bilkörning. Vi förespråkar inte heller några sådana begränsningar. Vad däremot gäller användandet av mobiltelefon vid bilkörning finns en del att fundera över. Många länder i vår omvärld har förbjudit bilföraren att under körning använda en mobiltelefon som låser ena handen till örat. Endast några få länder i EU tillåter fortfarande handhållen mobilanvändning i bilen, och alltfler rapporter visar på riskerna med detta. Uppenbarligen anser dessa länder, liksom vårt sunda förnuft, att det rimligen blir mindre störning om telefonsamtalet kan ske utan att man behöver fingra på telefonen och hålla den mot sitt öra. Det är en fullständig självklarhet att man inte ska köra bil och sms:a. Ändå anger flera tiotals procent av trafikanterna att man gör detta . Förbudet mot att telefonera med handhållen mobil bör alltså även omfatta sms:ande under bilkörning. Varför har då inte agerat? brukar hänvisa till att aktuell forskning inom området inte motiverar ett förbud mot telefonering utan handsfreeutrustning eftersom det främst är samtalet som sådant och dess komplexitet som har betydelse, inte huruvida handsfreeutrustning används eller inte. Utskottet brukar även påtala behovet av informationsinsatser om de ökade risker som distraherande aktiviteter i trafiken medför. Utskottet brukar tala med små bokstäver om det faktum att så många länder resonerar som vi i denna motion. Utskottet resonerar således som så att antingen ska man förbjudas att tala i bilen och då rimligen även med passagerarna eller också ska mobiltelefon få användas hur som helst. Resonemanget övertygar inte. Vi tror att det finns en medelväg i denna fråga, och att man bör börja med den. Informationsinsatser om omdömesgill telefonanvändning vid bilkörning är säkert mycket bra, men de underlättas i hög grad av en regel som stadgar att händerna ska vara fria vid biltelefonering. Med hänvisning till vårt sunda förnuft och till ett stort antal länders åsikt i vår omvärld föreslår vi att ger regeringen till känna vad som anförs om behovet av att utreda och föreslå ett regelverk vid bilkörning som kräver att föraren vid telefonering inte använder händerna under samtalet.
mot · GY02T423 · 2010-10-21 00:00:00 — Finansiering av Norrbotniabanans delsträcka tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt jobba för att hitta en finansiering för genomförandet av en av Norrbotniabanans första delsträckor, PiteåSkellefteå. Den transport- och exportintensiva basindustrin i övre svarar för stora värden i svensk ekonomi. Norr- och svarar för av skogsproduktion. Massa-, pappers- och trävaruindustrin i och omsatte och sysselsatte cirka 5700 personer. av den järnmalm som utvinns i EU kommer från och tio av femton gruvor finns i Norr- och . Till det kan nämnas att stora delar av vidareförädlingen inom skogs- och gruvnäringen sker utanför regionen och ger därför ett stort ekonomiskt tillskott till andra delar av landet och övriga EU. Dessvärre hotas den ovan nämnda produktionen och förädlingen att försvagas då järnvägssystemet i norra inte är rationellt. Stora värden riskerar att gå förlorade då godstransporterna till och från norra inte kan hålla den standard som krävs. Vidare, med ytterligare ökade godstransporter, kommer systemet att bli än mer sårbart . I norra finns råvaror som är av stort internationellt intresse och därför är det viktigt att sätta norra i ett större sammanhang. Som ett bevis på detta har och Alliansregeringen lyft upp Norrbotniabanan till listan för svenska projekt som prioriteras ur EU-perspektiv, vilket i sin tur kommer att kunna ge möjlighet till medfinansiering om kommissionen beslutar sig för detta. Dessutom har regeringen, med i spetsen, varit initiativtagare till Haparandadeklarationen. Representanter från och länderna i träffades för att sätta fokus på nödvändigheten av en sammanhållen öst-västlig järnvägskorridor. Korridoren bidrar till utvecklade transporter och ökad tillväxt både inom och EU som helhet. Detta då t ex av EU:s totala produktion av skogsrelaterade produkter kommer från vilket naturligtvis även har en avgörande betydelse för hela tillväxt. Här fyller en sammanhållen Botnisk korridor en viktig funktion och detta bör ges regeringen till känna. Förutom effektivare transporter och minskade transportkostnader kommer en Botnisk korridor, där Norrbotniabanan ingår, att bidra till miljömässiga vinster, utvecklingen av turismnäringen och utökade arbetsmarknadsområden. Men det kan inte betonas nog att tyngsta godsflöden på tåg fraktas just via Botniska korridoren. Den binder samman det naturresursrika norra med de mest befolkningstäta marknaderna inom EU. Norrbotniabanan skulle åtgärda en allvarlig flaskhals i den Botniska korridoren och mot bakgrund av detta föreslår jag att uppdrar åt regeringen att skyndsamt jobba med att hitta en finansiering för genomförande av en av Norrbotniabanans första delsträckor den mellan och .
mot · GY02T424 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar när det gäller tillgången på flygplatskapacitet för allmänflyget. är en av få EU-länder vars huvudstad saknar flygplats för allmänflyget. Barkaby kunde tidigare disponeras av både det svenska och det internationella allmänflyget, men den möjligheten är inte längre tillgänglig. Allmänflygets intresseorganisation (AOPA) varnar för att flygsäkerheten riskerar att försämras genom att de start- och landningsmöjligheter som står till buds för allmänflyget är gräsbaserade. tecknades avtal mellan och i vilket utfästelser gjordes om att skapa kapacitet för allmänflyget. Dessa utfästelser för allmänflyget har ännu ej uppfyllts. Dessvärre innehåller inte heller det senaste avtalet några klausuler om allmänflyget. Bristen på flygplatskapacitet för allmänflyget har även uppmärksammats i SOU 2003:33. Men åtgärder för att öka kapaciteten har ej vidtagits i tillräcklig utsträckning för att kunna fylla behovet. I stora delar av landet är allmänflyget en viktig livsnerv för regionen, varför kommunerna tillser att allmänflygets behov tillgodoses. I har de 26 kommunerna inte bedömt allmänflyget ha samma positiva effekter för regionens utveckling. Förklaringen kan möjligen sökas i att allmänflygets existens inte är livsavgörande för kommunerna i . Men en väl fungerande infrastruktur för allmänflyget bidrar till att skapa fler arbetstillfällen och utveckla . Det som är bra för övriga landet är i detta fall även bra för . Utöver att vara en viktig länk inom infrastrukturen kan allmänflyget bidra till ny teknikutveckling. Ett tydligt exempel på detta är , där och motsvarighet till gemensamt och i samarbete med näringslivet satsat på forskning och utveckling av ny teknik. Samarbetet har resulterat i en ny generation navigationshjälpmedel, nya motorer och utvecklandet av miljöprofiler. En aktiv satsning på allmänflyget kan ge stora värden tillbaks. Den rådande situationen visar att staten har en roll för att långsiktigt säkra flygplatskapaciteten för allmänflyget i form av ett övergripande ansvar för att också denna del av infrastrukturen fungerar på ett tillfredsställande sätt.
mot · GY02T425 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att påbörja utbildning av fartygstransportörer för offshoreverksamhet. Vindkraftsutbyggnaden i går snabbt. På bara har vi fått flera stora vindkraftsparker, både till havs och på land. I , närmare bestämt på Storgrundet strax väster om ön , kommer det att byggas drygt 50 vindkraftverk och några sjömil söderut på Lillgrundet kommer det att byggas drygt 200 vindkraftverk. Det är en glädjande utveckling. Utbyggnaden ligger även i linje med alliansregeringen energipolitik, en energipolitik som baseras på tre ben: Förnybara energikällor, vattenkraft och fortsatt användning av kärnkraften. Dessa vindkraftverk kommer att behöva ett omfattande underhåll av olika slag. En stor del av denna verksamhet består i att utbilda vindkraftstekniker. En sådan utbildning finns redan i bland annat . Förutom att utbilda vindkraftstekniker behövs också personal som kan frakta material och övrig personal ut till vindkraftsfälten till havs. En trolig gissning är att båtbehovet till alla dessa vindkraftverk är 7090 båtar av olika modeller och storlek. För detta behöver sjöfartspersonal utbildas med kompetens att frakta såväl personal som material. Denna utbildning kan med fördel placeras vid ett vindkraftscentrum i . På så sätt kan utbildning dra nytta av den redan upparbetade infrastrukturen samt närheten till den miljö som utgör den framtida arbetsplatsen. Behovet av kompetenta fartygstransportörer är växande. Därför bör förutsättningar för en utbildningssatsning på fartygstransportörer i klargöras.
mot · GY02T427 · 2010-10-27 00:00:00 — Ett gemensamt ansvar för infrastrukturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett gemensamt ansvar för infrastruktur. Det är viktigt att det finns bra förutsättningar för att människor skall kunna bo och leva i hela landet. För att det skall vara möjligt behöver det finnas bra vägar, bra järnvägar, bra bredbandsanslutningar och all annan typ av infrastruktur från i söder till i norr. I allt flera sammanhang ställs nu krav på att enskilda kommuner, landsting och regioner skall bidra med skattepengar för att finansiera dessa välbehövliga satsningar. Problemet med en sådan ordning är att det inte är de största behoven som kommer att avgöra var satsningarna görs utan det är de enskilda kommunernas ekonomiska förutsättningar att bidra med medfinansiering som avgör. Om vi inte bryter denna utveckling bort från att vi solidariskt, via staten, tar det gemensamma ansvaret för infrastruktursatsningar kommer vissa delar av landet aldrig att få ta del av dessa. En annan aspekt av frågan är också att när kommun- och landstingsskatt används till dessa områden minskar andelen som annars skulle kunna användas till att rätta till brister inom skolan, sjukvården och äldreomsorgen.
mot · GY02T428 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en snabbtågsförbindelse mellan och via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av järnvägen mellan och . är ett befolkningstätt område, vilket innebär att regionen har omfattande biltrafik, och därmed är belastningen på miljön stor. Till belastningen bidrar också flyget, då en stor del av resorna mellan och huvudstaden sker med flyg. Tåget, som skulle vara betydligt miljövänligare, är inte ett alternativ . Anledningen till detta är att resorna upplevs alltför långsamma och opålitliga, stora förseningar är vanliga även för de snabbaste X 2000-tågen. Till det låga intresset att välja tåg bidrar priserna, som ofta är dyrare än för flyget, och ett krångligt bokningssystem. Planerna för höghastighetståg ligger långt inne , varför det krävs åtgärder nu och på fler sträckor för att göra det möjligt för fler att välja tåget före bilen eller flyget. Järnvägskapaciteten på är otillräcklig, varför belastningen på befintliga järnvägar är mycket hög och det är svårt att få plats för fler tåg. Också fjärrtågstrafiken går genom , och med ökande pendeltrafik är situationen ohållbar. Kapacitetsproblemen och de dåliga järnvägsförbindelserna innebär att det är omöjligt att från södra och mellersta anlända med tåg till för att delta i aktiviteter som börjar . I stället tvingas man till bilresor till flygplatserna och flyg till . En direktlinje från på Viskadalsbanan, det vill säga från via , och , skulle både öka möjligheten att åka tåg till huvudstaden och minska belastningen i . Frågan om en snabbtågsförbindelse mellan och via och har också diskuterats utan att det har lett till konkreta resultat. Det är angeläget att denna bansträcka nu prioriteras i kommande plan. Det behövs också viss upprustning av bandelen mellan och för att förkorta restiden. Detta skulle inte bara vara till fördel för fjärrtrafiken, utan också underlätta regional pendeltrafik på banan.
mot · GY02T429 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om goda flygkommunikationer från och inland. Flygplatser i glest bebyggda områden, t.ex. i Norr- och inland, är väldigt viktiga för tillväxt, utveckling och för att utvidga arbetsmarknadsområdena. Många arbetspendlar från flygplatserna i och , och därför är flygplatsen en viktig del i arbetskraftens rörlighet. arbetspendlar allt från tjänstemän till grovarbetare från området till södra delarna av . Små flygplatser där det bara opererar en aktör är känsliga för störning i flygtrafiken, trafikstörningar från vulkanaskan har tillsammans med lågkonjunkturen orsakat betydande förluster för regionala flygplatser. Ingen av de flygplatser som ingår i SRFF () går med vinst, men de är en viktig faktor för såväl arbetspendlingen som turist- och besöksnäringen. Europeiska kommissionens riktlinjer möjliggör nu nationella insatser för att hjälpa en hårt prövad bransch. Vi tycker att det är viktigt att det finns en strategi för hur dessa flygplatser ska överleva lågkonjunkturer och andra problem, t.ex. vulkanaskan som ledde till många inställda flygavgångar . Det är bra att man stöttat flygbolagen i samband med vulkanaskan och dess ekonomiska konsekvenser, men det är viktigt att ha en sammantagen utvärdering och tänka på att även flygplatserna drabbats. Våra regionala flygplatser behöver långsiktiga spelregler för att kunna bidra till utvecklingen och tillväxten i regionen.
mot · GY02T430 · 2010-10-25 00:00:00 — Glesbygdsföretagens villkor och kommunikationsmöjligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för rätt till telefoni i glesbygd bör ses över. Ny teknik och nya kommunikationsmöjligheter har varit det som skulle möjliggöra en utveckling och tillväxt för företag som verkar i inland. Men tyvärr överrensstämmer inte verkligheten för många glesbygdsföretagare med den bild som målas upp angående teknikutveckling på kommunikationsområdet. Ett tydligt exempel på hur ett glesbygdsföretags villkor påverkas när det fasta telefonin monteras ner i fjällvärlden är Miekaks fiskecamp i kommun. Miekaks fiskecamp ägs av ett företag med kontor i , men verksamheten bedrivs långt ute i den obrutna fjällvärlden och består av fisketurism, jaktturism och skoterturism. För verksamheten är en telefonanslutning nödvändig, inte minst av säkerhetsskäl. Enligt beslut från () har verksamheten inte rätt till telefoni, eftersom det enligt PTS inte finns en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe på platsen. PTS menar att eftersom bokningarna sker via kontoret i medges företaget ingen rätt till telefoni på stället där den verkliga verksamheten sker, nämligen långt ute i fjällvärlden. Detta är ren och skär diskriminering av företag som försöker bedriva verksamhet i glesbygd. Villkoren som PTS hänvisar till är orättvisa och stelbenta. Själva verksamhetsidén i detta fall bygger på att man är långt ute i vildmarken, där det inte finns många användare och därmed lönsamhet för ett telefonbolag. Om PTS regler får råda är det omöjligt för invånarna i landets glest bebyggda delar att bedriva näringsverksamhet. Därför är det angeläget att reglerna för rätt till telefoni i glesbygd ses över.
mot · GY02T431 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om , och anslutande banors, betydelse för infrastrukturen i . är en mycket viktig pulsåder för trafik söder om vad gäller både gods- och persontransporter, så även de banor som är sammankopplade med stambanan. Inte minst gäller det järnvägen JönköpingNässjö och vidare österut mot samt banan från mot och , vilket inte minst visade sig senaste vinter. Med tanke på den starka tillväxt som sker i landet och inte minst i , där terminalerna i Torsvik och Gamlarp utgör viktiga nav för godstransporterna, är en upprustning av banorna nödvändig. Utifrån de negativa klimatförändringar vi blir påminda om är det viktigt att kunna föra över mera av godstransporterna på järnväg som ett sätt att minska denna påverkan. När det gäller bör det arbete som bedrivits av och berörda kommuner och regioner för att utreda upprustningen av delen JärnaLinköping, den så kallade Ostlänken, få sin fortsättning i liknande arbete söder om . och har inlett en förstudie om upprustningen av mellan och till en maxhastighet av (från dagens ). Även sträckan mellan och är i stort behov av upprustning; denna sträcka av stambanan är också en del i den planerade Götalandsbanan. Götalandsbanan ses som nästa stora järnvägsinvestering i , vilket belyses i Malms utredning, Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74), om höghastighetsbanor i och i regeringens budget. Dock är det viktigt att påpeka att upprustningen av och angränsande banor inte kan skjutas utan måste prioriteras , så att resultatet blir en väl fungerande infrastruktur i . Det är viktigt att regeringen ger signaler om hur och i vilken takt arbetet skall bedrivas för att det skall ske på ett konstruktivt och kostnadseffektivt sätt. Upprustningen av befintlig infrastruktur är nödvändig för att vi inte ska förlora den kapacitet som finns .
mot · GY02T432 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt yrkeskompetensbevis för förare av utryckningsfordon. inträffar ett stort antal trafikolyckor där utryckningsfordon är inblandade. har över 1800 olyckor med polisbilar inträffat i . Det visar , docent i trafikmedicin vid , i sin forskning. Tusentals människor har drabbats av dessa olyckor, om man räknar in medtrafikanter och familjemedlemmar. Det är en ohållbar situation. saknar nationella yrkeskompetenskrav för framförande av utryckningsfordon som polisbil, ambulans och brandbil. Däremot omfattas bussförare och förare av tung lastbil i yrkestrafik av krav på särskild utbildning och yrkeskompetensbevis enligt ett EU-direktiv. Det europeiska kravet om yrkeskompetensbevis borde gälla även för utryckningsfordon. Trafikcenter i Kumla är norra största anläggning för trafikutbildning. Där utbildas bussförare och förare av tunga fordon enligt EU:s krav på särskilt yrkeskompetensbevis. Där utbildas även förare av utryckningsfordon utifrån ett utbildningsprogram som är utarbetat tillsammans med polis, ambulans och räddningstjänst. Utbildningsmöjligheterna vid Trafikcenter i Kumla utgör en nationell resurs för ett standardiserat och återkommande kunskapslyft för landets förare av utryckningsfordon. Detta bör ges regeringen till känna.