ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02T509 · 2010-10-25 00:00:00 — Motorvägsstandard på , sträckan KöpingVästjädra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan KöpingVästjädra. E18 ingår i EU:s utpekade TEN-vägnät. Inom TEN-T är den nordiska triangeln prioriterad. E18 är det norra benet i den nordiska triangeln. De enda delarna av mellan och som inte har motorvägsstandard är sträckorna KöpingVästjädra och VästeråsSagån. Den sistnämnda kommer förhoppningsvis att byggstartas . Enligt en förstudie varierade trafiksiffrorna mellan 14100 och 17600 fordon/årsmedeldygn, varav 24502700 tunga fordon/årsmedel-dygn. Trafiken ökar ju närmare man kommer. Fram bedöms trafiken öka till 1890023700 fordon/års-medeldygn (36004000 tunga fordon/årsmedeldygn). Andelen tung trafik är mycket hög jämfört med vad som gäller för det övriga nationella vägnätet i . Sträckan KöpingVästerås är en av landets hårdast belastade vägar när det gäller transporter av farligt gods. Kapacitetsgränsen för en två-plus-ett-väg kan sättas till cirka 18000 fordon/årsmedeldygn. Den gränsen är redan nådd i den östra delen av vägsträckan och kommer enligt prognosen att överstigas för hela vägsträckan .
mot · GY02T510 · 2010-10-22 00:00:00 — Flexibel hastighetsbegränsning vid 30-skyltning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga ett system med möjlighet till flexibel hastighetsbegränsning vid vägavsnittet utmed skolor med 30-skyltning. Hastighetsbegränsning på vägavsnitt vid skolor är väl motiverat när det finns barn utmed vägen och i dess närhet. Hastighetsbegränsningen upplevs dock som omotiverad när det inte finns någon i närheten av vägen. Då skulle grundhastigheten kunna gälla. Respekten för hastighetsbegränsningar är starkt beroende av att de av bilförarna anses motiverade. I är flexibla hastighetsgränser vid skolor och andra ställen, där barn brukar finnas vid vägar, vanligt förekommande. På hastighetsskyltarna vid skolor anges där att de gäller om det finns någon i vägens närhet. Jag föreslår att regeringen överväger införande av ett system med möjlighet till flexibel hastighetsbegränsning på vägavsnitt vid skolor och andra ställen där det finns som hastighetsgräns.
mot · GY02T515 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av . Vägarna spelar en strategisk roll för näringslivets konkurrenskraft och den regionala utvecklingen. Det är viktigt att det nationella vägnätet håller en god standard, särskilt med tanke på landets samlade exportinkomster och från trafiksäkerhetssynpunkt. E14 som sträcker sig genom och håller bitvis en helt oacceptabel standard. Det visar sig inte minst i en förfärande olycksstatistik och i att restiderna ökar på grund av att hastigheten sätts ned av trafiksäkerhetsskäl. Detta innebär att det avståndshandikapp som näringslivet i regionen redan har förvärras ytterligare. Angelägenheten i att rusta upp E14 understryks av att den tidigare legat med i investeringsplanen men lyftes ut tillsammans med andra projekt i samband med Trollhättepaketet. Det är nu nödvändigt att en upprustning av de mest trafikerade och mest trafikfarliga sträckorna på åtgärdas.
mot · GY02T516 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en IT-infrastruktur som ger hela möjlighet att växa. För att hela ska kunna växa krävs grundläggande förutsättningar i form av samhällelig service och infrastruktur. Detta gäller inte minst IT-infrastrukturen. För att människor och företag ska kunna verka och växa i hela landet krävs en acceptabel täckning för mobiltelefoni och tillgång till bredband i bebodda bygder. Detta tillstånd föreligger inte . I Myckelgensjö i norra tvingas de driftiga företagarna mer eller mindre att klättra upp på lagårdstaket för att få mobiltäckning, oavsett operatör. I stora delar av , inte minst , är godtagbart bredband fortfarande en utopi. Människor och marknader mår bäst av så hög grad av frihet som möjligt. I detta fall finns dock ett statligt ansvar vi inte kan bortse ifrån. Regeringen bör utreda och fastställa en miniminivå för svensk IT-infrastruktur och vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa denna.
mot · GY02T518 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prata i mobiltelefon under bilkörning. Tack vare ett långvarigt och medvetet trafiksäkerhetsarbete minskar antalet döda och skadade i trafiken. Det handlar exempelvis om bilbälten och krockkuddar i bilen, om trefältsvägar, alkolås och många andra komponenter i trafiken som har gjort biltrafiken tryggare för passagerare och för medtrafikanter. Den ökande användningen av mobiltelefoner har blivit ett nytt hot mot trafiksäkerheten. Det handlar inte enbart om samtal i mobiltelefon under bilkörning, utan många skriver meddelanden, surfar på nätet, spelar spel eller gör något annat som moderna telefoner har gjort möjligt. är ett av få länder i som inte har några regler om bilkörning och att prata i mobiltelefon. Förbud mot detta finns redan i många länder, också utanför . Det finns länder som tillåter mobilprat om föraren använder handsfree. Trafiken på våra vägar ökar och är allt mer komplicerad, inte minst i stadsmiljöer där det är många olika saker en förare måste vara uppmärksam på. Det gäller även motorvägar med höga hastigheter och ofta tät trafik. Detta kräver hög grad av koncentration hos förarna. En avhandling, skriven på , visar att det inte spelar någon roll om man håller telefonen i handen eller om man använder handsfree när man talar. Det är själva samtalet som innebär minskad koncentration och som gör en till en sämre bilförare. Det är samtalet som sänker reaktionsförmågan och därmed ökar risken för olyckor. Erfarenheterna och forskningen i många andra länder har kommit fram till att det inte är lämpligt med mobilsamtal och bilkörning . Därför är det hög tid att även vi i antingen helt förbjuder samtal i mobil under bilkörning eller inför mycket restriktiva regler kring detta.
mot · GY02T519 · 2010-10-26 00:00:00 — Flexiblare transportsystem för svensk turistnäring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen för turistresmål som är starkt säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden. En näringsverksamhet som inte minst är beroende av detta är turistsektorn. Den omsätter och sysselsätter uppemot 150000 människor i hela landet. Det är en bransch som har av ständig tillväxt och som kommer att spela allt större roll för vårt näringsliv. Ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Det gäller såväl kollektiva transportmedel tåg och flyg som kvalitet och standard på vägnätet. Åre kommun i är ett exempel på en kommun där det är problematiskt när infrastrukturen anpassas för ett medelvärde över året. Detta eftersom en stor andel av besökarna kommer under exempelvis sportlovs- och påsklovsveckorna. Klarar inte Åre av att erbjuda sina besökare smidiga och säkra transporter riskerar resmålet förlora i konkurrenskraft gentemot exempelvis alpländerna. För att svensk turistindustri även fortsatt ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Jag anser därför att regeringen ger i uppdrag att tillsammans med näringsliv och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen för turistresmål som är väldigt säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · GY02T520 · 2010-10-26 00:00:00 — Utredning om upprustning av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inland samt bidra till den globala klimatomställningen. byggdes och sträcker sig mellan och . Anledningen till att den byggdes var att möjliggöra transporter av råvaror genom inland. har ett strategiskt läge, inte minst med hänseende till all den skogsråvara som finns belägen längs med järnvägen. Den ökande nationella och internationella efterfrågan på klimatneutral och förnybar energi i form av biobränslen har ökat strategiska läge ytterligare. Förutom jobb och tillväxt kan järnvägen bli en viktig bricka i klimatomställningen och att nå målet att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Det är av stor vikt och ett nationellt intresse att det skapas förutsättningar för att bli den pulsåder genom inlandet som den har potential att bli för såväl persontrafik som godstransport. På grund av en försämrad funktion bedrivs det på endast en begränsad trafik. Detta sedan det finns ett stort uppdämt underhållsbehov. Om inget görs riskerar järnvägens lönsamhet försämras ytterligare . I regeringens åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 framgår att löpande, i dialog med regioner och operatörer, ska se över möjligheterna att vidta ytterligare åtgärder på lågtrafikerade järnvägar. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med jobb och tillväxt i inland samt bidra till den globala klimatomställningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · GY02T521 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påtala för den norska regeringen att vidta praktiska åtgärder för att elektrifiera och modernisera Meråkerbanan. För att det svensk-norska samarbetet ska kunna växa och frodas behövs det ett fungerande transportflöde mellan de båda länderna. Fungerande flyg- och tågförbindelser samt fungerande vägar är en förutsättning för handel, turism, arbetspendling m.m. finns en stor utvecklingspotential inom detta område. Ett sådant exempel är den norska Meråkerbanan, som sträcker sig från på den svenska sidan gränsen till tredje största stad . För att möjliggöra effektiva och konkurrenskraftiga tågtransporter på sträckan StockholmTrondheim behöver Meråkerbanan elektrifieras och moderniseras. tillåts persontågen bara köra max och godstågen max på sträckan. Vid en elektrifiering av Meråkerbanan skulle person- och godstransporterna mellan och underlättas avsevärt. Det skulle inte minst ha stor betydelse för det mittnordiska samarbetet, där samt Nord- och Sör-Tröndelag ingår. Dessa län har goda förutsättningar att växa samman till en gemensam tillväxt- och arbetsmarknadsregion. Detta på grund av att investeringen skapar goda förutsättningar för ökat företagande. Den norska regeringen har i sin nationella transportplan för 20102019 redogjort att den ska utvärdera en elektrifiering av Meråkerbanan som den utvärderar en elektrifiering av Trönderbanan. Detta innebär ett utmärkt tillfälle för den att påtala för den norska regeringen att den bör vidta praktiska åtgärder för att elektrifiera och modernisera Meråkerbanan. Det är av stor vikt för och för det mittnordiska samarbetet i synnerhet att den norska utredningen omsätts i praktiska åtgärder. Detta bör ges regeringen tillkänna Per Åsling (C)
mot · GY02T523 · 2010-10-27 00:00:00 — Byggande av infrastruktur för höghastighetståg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en avsiktsförklaring om att bygga ut en infrastruktur för höghastighetståg i . För oss som är pendlare på tågsträckan /LundStockholm är det helt uppenbart att järnvägskapaciteten på har nått sin gräns. Antalet förseningar på grund av trängsel på spåren blir allt fler. finns ett behov av och efterfrågan på snabba och tillförlitliga tågtransporter. Så är det inte . är ett av de få länder i EU som inte har byggt eller påbörjat planeringen för höghastighetståg, vilket är märkligt med tanke på vilket avlångt land är. Inte minst av klimatskäl bör påbörja byggandet av infrastruktur för höghastighetståg. Ska vi uppnå målet om hållbara transporter behöver satsningar på kollektivtrafiken öka kraftigt. Byggandet av höghastighetståg är i detta sammanhang av stor betydelse. Om restiden mellan till exempel /och kan pressas ner till något så blir tåget ett klart alternativ till inrikesflyget på denna sträcka. Då kan tåget på egna meriter konkurrera ut flyget och vi kan spara in mycket koldioxidutsläpp. Dock innebär byggandet av infrastruktur för höghastighetståg att utsläppen ökar något från tåget eftersom tåg i den höga hastigheten drar mer energi än vad dagens X2000 gör. Trots detta överväger fördelarna klart, såväl miljömässigt som tidsmässigt. En annan fördel med att bygga en ny infrastruktur för höghastighetståg är att befintliga spår frigörs för mer regional tågtrafik och mer godstrafik. Det är välkommet eftersom utbyggnaden möjliggör mer tågtrafik som då kan minska såväl bil- som lastbilstrafiken, vilket minskar koldioxidutsläppen. Målet ska vara att bygga höghastighetsbanor och knyta samman de stora svenska städerna , och /, med och . Ett viktigt moment i utbyggnaden av höghastighetsbanor är att påbörja utbyggnaden i etapper så att man efterhand kan utvärdera effekterna och optimera kopplingen till regional och lokal kollektivtrafik. En första etapp är att bygga Ostlänken som redan utretts , för att parallellt med detta utreda om och hur en vidare utbyggnad av höghastighetsbanorna ska se ut. Vid en sådan utredning ska bland annat ekonomiska kostnader såväl som total miljö- och klimatpåverkan analyseras. Investeringar som är strategiskt viktiga för att nå klimatmålen bör prioriteras.
mot · GY02U201 · 2010-10-12 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett system skulle kunna utformas så att pengar avsätts av ökade biståndsanslag för att användas av minskade anslag. har ett mål om att avsätta en procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till bistånd. Detta är ett mål som vi lever upp till, och det gör oss till ett föregångsland när det gäller utvecklingssamarbete. Vi anser att det är av stor vikt att fortsätter att ge ett högt bistånd, och målet om en procent av BNI bör därför behållas. får vi inte blunda för de problem som finns med ett procentmål. Att storleken på biståndsbudgeten förändras med hänsyn till konjunktursvängningar, ibland med miljardbelopp, får stora konsekvenser, speciellt för det bilaterala biståndet som kanaliseras genom Sida. Det svenska biståndet bedrivs till ungefär hälften som multilateralt bistånd genom exempelvis UNDP och och till hälften genom bilateralt bistånd. En liten del går också till humanitärt bistånd, till exempel nödhjälp vid katastrofer. Det multilaterala biståndets storlek fastslås i fleråriga avtal mellan och den aktuella organisationen. Detta innebär till exempel att en förändring av biståndsbudgeten ger en förändring av Sidas budget för bilateralt bistånd på . När den svenska ekonomin har växt och Sida snabbt fått ökat anslag har det funnits kritik om att pengarna inte kunnat användas på ett effektivt sätt. När ekonomin befinner sig i nedgång uppstår kritik om att viktiga och välfungerande biståndsprojekt måste läggas ned med mycket kort varsel. Denna kritik är inte grundlös. Det står helt klart att det är svårt att driva en långsiktigt effektiv verksamhet om anslagen kan förändras upp eller ner med från till ett annat. som på grund av detta inte kan garantera långsiktighet i flera viktiga biståndsprojekt kräver vi att mottagarländerna ska kunna presentera 20-åriga utvecklingsplaner. För att få en bättre långsiktighet och säkerhet i det bilaterala biståndet bör Sida få en möjlighet att med ökade anslag lägga undan mindre medel för att täcka minskningar av anslagen, exempelvis i en utvecklingsfond. På så vis skulle Sida och dess ramorganisationer få en säkrare verksamhet och större möjlighet att utveckla långsiktiga mål tillsammans med samarbetspartner och mottagarländer. Problemet med att behöva spendera alla pengar minskar och likaså risken för att behöva dra tillbaka medel till väl fungerande projekt. Regeringen bör utreda hur man på bästa sätt kan utforma ett sådant system som en väg till ett mer effektivt bistånd.
mot · GY02U202 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man i internationella utvecklingssamarbete aktivt bör se till att uppnå millenniemålet om minskad mödradödlighet och lyfta fram kvinnors och mäns tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice. FN uppskattar i sin senaste rapport av mödradödligheten i världen en minskning från över en halv miljon döda kvinnor () till cirka 358000 (). Minskningen är ungefär hälften av vad som skulle ha behövts för att världen ska nå FN:s millenniummål om en minskning av mödradödligheten fram . Mödradödlighet går att minska genom ett aktivt arbete för SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. konstaterar att de fyra stora anledningarna till att gravida kvinnor dör är blödningar i samband med förlossning, infektioner, högt blodtryck och osäkra aborter. Trots detta är frågan om säkra aborter fortfarande kontroversiell i stora delar av världen. Det sker inte färre aborter i länder där de är förbjudna, bara farligare. Världens ledare måste våga börja prata om vikten av säkra aborter. Där har en viktig roll. De främsta anledningarna till att mödradödligheten sjunkit är följande: Andelen förlossningar med utbildad hälsopersonal ökade från till . Andelen kvinnor som minst en gång under graviditeten träffade utbildad hälsopersonal ökade från till . Andelen kvinnor mellan som använde någon form av preventivmedel ökade från till . I , där mödradödligheten har sjunkit som mest, ligger preventivmedelsanvändningen på jämfört i söder om där mödradödligheten har sjunkit minst. Det behövs satsningar på kvinnors rättigheter, säkra aborter, preventivmedelstillgång och utbyggda hälsosystem för att minska mödradödligheten och nå millenniemålet. Den internationella utvecklingssamarbete ska därför aktivt ta in SRHR-frågor och se till att lyfta upp frågorna också inom EU-samarbetet även om motståndet från konservativa och religiöst präglade medlemsstater kan vara stort.
mot · GY02U207 · 2010-10-15 00:00:00 — Fördömande av det nordkoreanska militära angreppet mot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör fördöma attack mot det sydkoreanska militärfartyget . sänktes det sydkoreanska militärfartyget . har deltagit i den internationella som bekräftar att attacken, som resulterade i att 46 sjömän miste sina liv, kom från en nordkoreansk torped. Ageranden av detta slag utgör ett stort hot mot världsfreden och ska fördömas av det internationella samfundet. Ett fördömande i riksdag av agerande sänder en tydlig signal att står upp för fred och frihet världen över.
mot · GY02U208 · 2010-10-22 00:00:00 — Bekämpande av förtal av religioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , i och genom sin röst i EU, ska fortsätta att motarbeta resolutionen om bekämpande av förtal av religioner i . Resolutionen om bekämpande av förtal av religioner introducerades första gången inför FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Texten, som inte är bindande, föreslogs av på initiativ av en grupp muslimska länder. Avsikten med förslaget var att sätta stopp för det som av () uppfattade som en förtalskampanj mot islam och som de menade skulle kunna leda till ytterligare ökning av intolerans mot muslimer. kom resolutionen upp vid och den bifölls . Men stödet för resolutionen har minskat med tiden och har antalet nej-röster och icke-röstande stater överstigit antalet ja-röster. Detta tyder på att många FN-stater har börjat se faran i att kriminalisera förtal av religioner. Tre av FN:s särskilda rapportörer samt ytterligare två expertgrupper har konstaterat att konceptet förtal av religioner inte stämmer överens med internationell lagstiftning om yttrandefrihet. Dessutom anser man att befintlig lagstiftning redan ger ett fullgott skydd för staters intressen angående yttrande- och religionsfrihet. Man avvisar även tanken på att religioner i sig skall skyddas. Detta är också den linje som bland annat driver tillsammans med övriga medlemsstater i EU. Den linjen är det oerhört viktigt att fortsätter driva eftersom vi aldrig kan göra avkall på grundläggande fri- och rättigheter, såsom yttrandefrihet och religionsfrihet. Vi bör arbeta för att stärka dessa värden runt om i världen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02U209 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta fram frågan om dödsstraffets avskaffande i dialogen med alla länder som utdömer och verkställer dödsstraff. träffas grupp för mänskliga rättigheter för att via brev till olika länders regeringar och myndigheter protestera mot bl.a. utdömda dödsstraff. Mottagarna av breven finns både i demokratiska stater och i diktaturer. MR-gruppen tar inte politiska hänsyn beroende av var i världen brottet begås utan ser till dödsstraffet/MR-brottet i sig. Att dödsstraff fortfarande utdöms och att avrättningar faktiskt genomförs måste med all kraft fördömas. I synnerhet är det svårt att förstå att demokratiska stater inte avskaffar dödsstraffet. hade antalet länder som verkställde avrättningar minskat från 25 till 18, vilket är glädjande, om än inte tillräckligt. Särskilt inte med tanke på att dödsdomar avkunnades i 56 länder, vilket är en ökning med två. Antalet länder som har kvar dödsstraffet i sin lagstiftning och har verkställt dödsdomar är 58. Antalet länder som helt har avskaffat dödsstraffet är nu 95 och i genomfördes inte någon avrättning . Däremot utdömdes två dödsstraff i även om de ännu inte verkställts. Fem länder står för merparten av alla avrättningar. Riktigt illa är det i där tusentals fångar avrättas. Det är fler än i alla andra länder tillsammans. Det är omöjligt att veta det exakta antalet eftersom de kinesiska myndigheterna vägrar att offentliggöra hur många personer som dömts till döden eller avrättats. I avrättades minst 388, i minst 120, i minst 69 och i 52. I har dödsstraffet mycket tydligt använts som ett politiskt budskap och för att tysta oppositionen. 112 personer avrättades mellan presidentvalet och installationen av president för en andra presidentperiod . På den amerikanska kontinenten var ensamt om att genomföra avrättningar. I verkställde och avrättningar. I genomförde åtta länder avrättningar: , , , , , , och . Förutom i genomfördes de flesta avrättningar i , sammanlagt minst 624 i , , , , , och . De avrättningsmetoder som använts är arkebusering, dödliga injektioner, elektriska stolen, halshuggning, hängning och stening. stoppades tillfälligt steningen av en iransk mamma efter internationella protester. Det finns inget som tyder på att stoppet blir varaktigt att döma av tidigare fall där avrättningarna stoppats. Istället har vi kunnat läsa oss till att både sonen och advokaten fängslats. I riksdag har vi från alla partier varit tydliga med att dödsstraff inte är acceptabelt. Vi har i våra relationer med vissa andra länder uppmärksammat dödsstraffet och brott mot de mänskliga rättigheterna. Dock har vi inte varit lika tydliga mot alla länder. Det är naturligtvis inte acceptabelt att frågan om dödsstraffet inte uppmärksammas lika tydligt i dialogen med tredjeland beroende på vilka relationer man i övrigt har med landet i fråga. Dödsstraff i är en lika medeltida bestraffning som i , och och bör uppmärksammas på samma sätt i dialogen med landet i fråga. Dödsstraff kan inte accepteras i vare sig demokratier eller diktaturer. Demokratier har ett särskilt ansvar att föregå med gott exempel.