mot · GY02U298 · 2010-10-27 00:00:00 — 3De fattiga och de rika5 4.1Sveriges roll och ansvar6 5Åtta mål och 18 delmål7 5.1Mål 1: Fattigdom och hunger ska halveras till 20157 5.1.1Fred, säkerhet och nedrustning8 5.1.2Internationella restriktioner för vapenexport9 5.1.3Tydligare regler för svensk vapenexport9 5.2Mål 2: Alla barn ska gå i grundskola 201510 5.3Mål 3: Jämställdheten ska öka och kvinnors ställning stärkas10 5.3.1Stärk kvinnorörelserna i syd11 5.3.2En handelspolitik för jämställdhet12 5.4Mål 4: Barnadödligheten ska minska med två tredjedelar till 201513 5.5Mål 5: Mödradödligheten ska minska med tre fjärdedelar till 201514 5.5.1Rätten till abort rätten till den egna kroppen15 5.6Mål 6: Spridningen av hiv/aids, tbc, malaria och andra sjukdomar ska hejdas till 201516 5.6.1Avtal kring läkemedel etc17 5.7Mål 7: En miljömässigt hållbar utveckling ska säkerställas till 201519 5.7.3Växande städer växande slum20 5.8Mål 8: Globalt samarbete genom ökat bistånd, rättvisa handelsregler och lättade skuldbördor i utvecklingsländerna21 5.8.1Uppfyll löftena öka biståndet21 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligt måste koppla allt utvecklingsarbete till millenniemålens uppfyllande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att en förändring av EU:s uppförandekoder kommer till stånd så att dessa blir mer restriktiva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas, med syftet att arbeta fram en ny krigsmateriellagstiftning som kan presenteras för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur svenskt utvecklingsarbete i större utsträckning ska bidra till att fler barn får rätt till utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett tredje mål som omfattar ett könsmaktsperspektiv ska utvecklas inom den svenska globala utvecklingspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under kommande mandatperiod ha som ambition att väsentligt höja stödet till för kvinnor (Unifem). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvinnorörelsens roll ska lyftas fram i arbetet med att stödja folkrörelser i syd och i arbetet med att stärka utbytet mellan folkrörelser och frivilligorganisationer i syd och nord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska föregås av en jämställdhetsanalys om hur handelsavtalen förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur svenskt utvecklingsarbete tydligare kan kopplas till arbetet med att minska barnadödligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i alla internationella forum tydligt måste verka för att internationella och nationella lagar om barnäktenskap efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alltid i alla relevanta sammanhang vågar kritisera de länder som inte efterlever förbudet mot barnäktenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör öka andelen bi- och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet med en inriktning mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva resolution som inskränker den fria aborträtten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stödja arbetet för att få till stånd lagstiftning och efterlevnad av lagstiftning för säkra och lagliga aborter i fler länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under kommande mandatperiod ha som ambition att höja stödet till UNFPA. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste agera för att EU ska dra tillbaka alla krav på som ytterligare försvårar produktion, marknadsföring och tillgång till kvalitetssäkrade generikaläkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste verka för en översyn av så att det inte missgynnar de fattiga länderna, bl.a. vad gäller tillgång till läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör öka sina insatser för att föra över kunskap och teknologi för uppbyggnaden av en starkare inhemsk produktion av mediciner, vacciner och diagnostiska verktyg i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningarna att erbjuda licenser åt svensk läkemedelsindustri för att tillverka generiska läkemedel avsedda för export till länder som saknar egen tillverkningskapacitet bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att nuvarande internationella regelverk och kommande revideringar av immateriella rättigheter till läkemedel säkerställer möjligheten för människor i fattiga länder att få tillgång till billiga livsnödvändiga läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i alla landstrategier bör inkludera strategier för fattigdomsbekämpning för såväl landsbygd som områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och andra internationella forum aktivt ska verka för att de mål som satts upp för det internationella biståndet inom ramen för millenniemålens uppfyllande blir verklighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste verka för att Dacs regelverk blir så klart och tydligt att ett överutnyttjande omöjliggörs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handelspolitik behöver samverka med alla andra politikområden och att handeln behöver bidra till att minska klyftorna i världen och främja jämställdhet och en hållbar utveckling i linje med politik för global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU genomför sitt löfte vad gäller att ge utvecklingsländerna tull- och kvotafritt tillträde till EU:s inre marknad och att EU:s jordbrukssubventioner fasas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver verka för ytterligare skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. 3De fattiga och de rika Världen är inte rättvis. Klyftorna är stora mellan länder i nord och syd, mellan fattiga och rika, mellan kvinnor och män. En anmärkningsvärt stor del av jordens befolkning är fortfarande hänvisad till ett liv i extrem fattigdom, utan makt och möjligheter att förändra sin livssituation, fjärran från mänsklig värdighet. Nästan en fjärdedel av världens befolkning, uppskattningsvis 1,4 miljarder människor, räknas fortfarande som extremt fattiga och försöker överleva på . Ungefär lika många lever fortfarande utan elektricitet, ett faktum som gör det än svårare att minska fattigdom och hunger. Ett av fyra barn i världen är undernärda. hade 42miljoner människor fördrivits från sina hem på grund av en konflikt eller förföljelse. Fyra femtedelar av dessa kommer från utvecklingsländer. Det finns tillräckligt med pengaresurser i världen för att man skulle kunna mätta jordens hungriga, utrota fattigdomen och ge alla människor ett värdigt liv. Men i stället för en rättvis fördelning hamnar det mesta hos den rika delen av världen. Århundraden av kolonial plundring har skapat enorma förmögenheter i och , men fjättrat miljoner människor i syd i den djupaste fattigdom. har en del av den forna vapenmakten ersatts av regler och kontroller för att behålla den fattiga världen på knä. Alla länder i nord har därför ett ansvar. Det handlar inte om välvilja eller generositet, utan om att det är hög tid att den rika delen av världen börjar betala tillbaka. finns en gemensam internationell dagordning för global utveckling genom den så kallade millenniedeklarationen, undertecknad av ca 200 länder. Deklarationen slår fast att global utveckling kräver en helhetssyn insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop. För att förverkliga millenniedeklarationens intentioner utformades åtta så kallade millenniemål (Millennium Development Goals, MDG) under vilka ett antal mätbara och tidsbundna delmål formulerades. Det är FN som samordnar arbetet med att nå målen, och deras senaste rapport om hur arbetet framskrider () visar att resultatet är blandat. som passerat har utvecklingen gått framåt på några håll, men tyvärr oftast alldeles för långsamt. Framstegen är dessutom ytterst ojämnt fördelade mellan regioner, mellan länder och även inom länder. Några länder har redan nått vissa av målen. Andra utvecklas mycket långsamt eller går till och med bakåt. I flera riskerar man t.ex. att inte uppfylla ett enda av millenniemålen medan andra länder eller regioner noterar stora framgångar, exempelvis då det gäller att få fler barn att gå i skolan, att öka tillgången på rent vatten samt att bekämpa sjukdomar som hiv/aids och malaria. Men när bara återstår till 2015 så är den övergripande bilden tyvärr förhållandevis dyster. Trots det är många överens om att det faktiskt skulle vara möjligt att förverkliga om inte alla så i alla fall flera av millenniemålen, även globalt sett. Resurser finns så det enda som behövs är en politisk vilja. I den senaste utvärderingen konstaterar FN:s generalsekreterare att målen kan nås när nationella utvecklingsstrategier, politiska prioriteringar och konkreta program stöds av internationella partners. De åtta millenniemålen innebär följande: Fattigdom och hunger ska halveras till 2015. Alla barn ska gå i grundskola 2015. Jämställdheten ska öka och kvinnors ställning stärkas. Barnadödligheten ska minska med två tredjedelar till 2015. Mödradödligheten ska minska med tre fjärdedelar till 2015. Spridningen av hiv/aids, tbc, malaria och andra sjukdomar ska hejdas till 2015. En miljömässigt hållbar utveckling ska säkerställas till 2015. Globalt samarbete genom ökat bistånd, rättvisa handelsregler och lättade skuldbördor i utvecklingsländerna. 4.1Sveriges roll och ansvar är millenniemålen en självklar del i utvecklingsdebatten. Som första land i världen antog riksdag 2003 en sammanhållen politik för global utveckling (PGU), vilken omfattar alla politikområden som rör omvärlden. Syftet med politiken är bland annat att den ska bidra till att millenniemålen nås. Fattiga människor och deras behov ska stå i fokus. följer och granskar hur politik för global utveckling genomförs i praktiken med förhoppningen att den ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot fattigdom och hunger samt för millenniemålen. De åtta målen får aldrig avfärdas som målsättningar eller riktlinjer, utan måste ses som de löften till världens fattiga och hungriga som de faktiskt är. För i slutänden handlar det inte om statistik och siffror, utan om miljontals människors rätt till ett värdigt liv. När det gäller millenniemål 8 och den rika världens åtaganden handlar problemen till stor del om att världens rika länder inte har ökat biståndet till utlovade nivåer. Även den säger sig vilja minska fattigdomen, men bidrar till att urholka biståndet genom att fortsätta ta pengar från arbetet med att uppfylla millenniemålen till att finansiera flyktingmottagande i , skuldavskrivningar, utländska studenter vid svenska universitet, ambassader i nord och åtgärder för att stoppa de klimatförändringar som vi i den rika världen till stora delar skapat. menar att utveckling och fattigdomsbekämpning, precis som PGU föreskriver, kräver en rad åtgärder på en rad områden: skuldavskrivningar, ökat bistånd, en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar, ett stärkt regelverk för vapenhandel, en reformering av IMF och , tydligare globala regler för utländska investeringar och rättvisa handelsregler. Vi menar att det i grunden krävs en ny ekonomisk ordning med en tydlig omfördelning av makt och resurser från nord till syd. Millenniemålen kommer inte ensamt att lösa alla dessa utmaningar eller utradera fattigdom eller förtryck. Men om millenniemålen nås skulle det innebära att miljoner människor kunde få möjlighet att leva värdiga liv. När det nu bara återstår innan millenniemålen ska vara uppfyllda är det avgörande att världen kraftsamlar runt dessa mål. Tyvärr har vi konstaterat att millenniemålen fått lite utrymme i den borgerliga regeringens utvecklingspolitik, alltför mycket av utvecklingspolitiken saknar tydlig koppling till målen och fattigdomsbekämpning har fått en undanskymd roll. anser att nu tydligt måste koppla allt utvecklingsarbete till millenniemålens uppfyllande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I denna motion har tagit fram förslag på hur ytterligare kan bidra till att uppfylla millenniemålen. 5Åtta mål och 18 delmål Varje millenniemål består av ett eller flera konkreta delmål, totalt 18 stycken. För att kunna mäta hur arbetet i varje land fortskrider är ett antal indikatorer, totalt 48 stycken, dessutom knutna till målen. I princip alla mål har 1990 som basår. 5.1Mål 1: Fattigdom och hunger ska halveras till 2015 Trots svåra bakslag orsakade av ekonomisk lågkonjunktur och kriser för livsmedels- och energiförsörjningen går fattigdomsminskningen fortfarande framåt. minskade antalet personer som lever på från 1,8 miljarder till 1,4 miljarder. Den extrema fattigdomen sjönk således från till . Det positiva är att utvecklingsländerna som helhet är på väg att nå målet att halvera fattigdomen . Andelen extremt fattiga väntas minska till 2015, vilket innebär att omkring 920 miljoner människor då kommer att leva under den internationella fattigdomsgränsen. Det är hälften så många som var i samma situation 1990. Men framstegen är ojämnt fördelade och i t.ex. söder om är det inte troligt att målet nås, även om fattigdomen förvisso har minskat något även i den regionen. Hungern nådde sin högsta nivå 2009, vilket var en av många svåra följder av de globala livsmedels- och finanskriserna. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) senaste hungersiffror visar att 925 miljoner människor i världen lider av kronisk hunger en minskning med 98 miljoner människor jämfört med . Dock så var uppskattningsvis över en miljard människor fortfarande undernärda 2009 och framstegen med att utrota hungern har numera avtagit, eller helt stoppats, i de flesta regioner. har t.ex. andelen undernärda barn bara minskat , från . Minskningen har gått skrämmande långsamt och är ett av fyra barn i utvecklingsländerna undernärda. 5.1.1Fred, säkerhet och nedrustning I millenniedeklarationen slås flera olika värden fast, bl.a. fred, säkerhet och nedrustning. Fred och säkerhet har en nära koppling till fattigdomsbekämpning, eftersom det är svårt att nå framgångar i ett land som drabbats av väpnad konflikt. I flera av världens krigshärjade konflikter är dessutom millenniemålens uppfyllande som allra mest avlägset. hade 42 miljoner människor fördrivits från sina hem på grund av en konflikt eller förföljelse. Fyra femtedelar av dessa kommer från utvecklingsländer. kunde 250 000 flyktingar frivilligt återvända till sina hem, vilket är den lägsta siffran . Afghaner och irakier fortsätter att utgöra den största andelen av världens flyktingar under UNHCR:s mandat. Totalt utgjorde 2,9 miljoner afghaner och 1,8 miljoner irakier tillsammans nästan hälften av alla flyktingar under UNHCR:s mandat 2009. Många länder har intensiva vapensamarbeten med länder där väpnad konflikt pågår eller där stora kränkningar av mänskliga rättigheter sker. vill se hårdare internationella och svenska restriktioner för vapenhandel. Vårt mål är en värld utan vapen och handel, där den svenska vapenexporten är avskaffad. 5.1.2Internationella restriktioner för vapenexport har världens militärutgifter ökat . var kostnaderna uppe på . svarar ensamt för nästan hälften av dessa utgifter. Utgifterna kan jämföras med världens samlade bistånd som var . Det betyder att världens totala satsningar på krigsindustrin nämnda år var mer än tio gånger större än satsningarna på bistånd. I flera länder innebär det att resurser som skulle behövas i arbetet för att nå millenniemålen istället används för militär upprustning. Många länder som bygger upp stora vapenförråd medverkar själva vid militära konflikter eller säljer vapen till krigförande parter. är ett bra exempel på det, men även EU bidrar till sådan verksamhet. Detta trots att EU redan för antog en uppförandekod (EU Code of Conduct on ) som är världens första regionala instrument för att förhindra viss vapenexport. I denna finns ambitioner att förhindra ovan nämnda typ av vapenexport, men riktlinjerna är för lama och efterlevnaden för dålig. har liknande målsättningar som den internationella fredsrörelsen. Vi anser därför att ska verka för att en förändring av EU:s uppförandekoder kommer till stånd och att dessa blir mer restriktiva så att vapenexporten till diktaturer, krigförande stater och länder där grova brott mot de mänskliga rättigheterna upphör. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1.3Tydligare regler för svensk vapenexport Såväl riksdag som regering betonar att svensk utrikespolitik ska främja respekten för de mänskliga rättigheterna. I riktlinjerna för svensk vapenexport anges att ett centralt villkor för att export ska beviljas är respekt för mänskliga rättigheter. Tyvärr ser verkligheten annorlunda ut. Vapenexport från tillåts till en rad länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna, vilket legitimerar en rad tvivelaktiga regeringar och dessutom bokstavligen stärker deras vapenmakt. För är det uppenbart att dagens riktlinjer för svensk vapenexport inte fungerar. Vi anser därför att nya riktlinjer för den svenska krigsmaterielexporten behövs. Ett tidigare påbörjat arbete kring en ny lagstiftning utmynnade i att den så kallade lades fram. Lång tid har förflutit och Krut är inaktuell. har därför tillsammans med och Socialdemokraterna krävt att en ny krigsmaterielutredning tillsätts, med syftet att arbeta fram en ny krigsmaterielagstiftning som kan presenteras för . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare vill att nya riktlinjer för svensk krigsmaterielexport i stället för att utgå från snäva näringspolitiska aspekter på exporten ska betona vikten av demokrati, MR-perspektiv och internationella säkerhetspolitiska aspekter. 5.2Mål 2: Alla barn ska gå i grundskola 2015 Betydande framgångar har nåtts i många av de fattigaste länderna för att närma sig målet om grundutbildning för alla barn, är av barnen i utvecklingsländerna inskriva i . Trots detta sjunker hoppet om att på global nivå nå målet att alla barn i hela världen, såväl flickor som pojkar, ska kunna fullfölja en grundskoleutbildning till 2015. Än en gång är de regionala skillnaderna stora och än en gång är det i söder om som det går trögast. Dessutom är det, föga överraskande, färre flickor än pojkar som får grundutbildning. Men trots alla utmaningar så har alltså mycket uppnåtts i många regioner och även om siffrorna för barnen i södra är lägst av alla regioner så har också andelen av dessa barn inskrivna i ökat med från . Nästa problem är att få barnen att stanna kvar i skolan tills grundutbildningen är färdig. hoppar av barnen i södra av skolan innan de nått . Kunskap är makt, att ge fler barn, både flickor och pojkar, möjligheten och rätten att gå i skolan och fullfölja sin skolgång är därför viktigt både i arbetet för att minska fattigdomen och öka jämställdheten, men också en viktig del i arbetet för att fler människor ska kunna få leva i demokratier där deras mänskliga rättigheter respekteras. Därför är målet om att alla barn ska få gå i skola 2015 en av de viktigaste utmaningarna för utvecklingsarbetet. vill att regeringen återkommer till med förslag på hur svenskt utvecklingsarbete i större utsträckning ska bidra till att fler barn få rätt till utbildning. Detta bör som sin mening ger regeringen till känna. 5.3Mål 3: Jämställdheten ska öka och kvinnors ställning stärkas Vi lever inte i en jämställd värld. Maktordningen mellan män och kvinnor präglar politiken och samhällslivet världen över. Könsmaktsstrukturerna kränker kvinnors rätt till ett fritt och självständigt liv på de flesta områden. Det handlar om rätten till utbildning, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, medicinering och sjukvård, rätten att själv välja sin partner etc. Men också tillgången till resurser, såsom jord, utbildning och ny teknik, är orättvist fördelad. Kvinnors underordning är en fråga om mänskliga rättigheter och demokrati, men också en fråga om utveckling. Alla seriösa bedömare är överens om att så länge kvinnor utestängs från de politiska arenorna, har sämre möjligheter till utbildning och förvägras rätten att bestämma över sina egna kroppar kommer ekonomisk utveckling och millenniemålen inte att uppnås. Flera av millenniemålen har därför också tydliga jämställdhetsperspektiv. Trots detta kan man generellt säga att det går trögt för jämställdheten och för stärkandet av kvinnors ställning i världen. Det går trögt för millenniemål 3. En del framsteg har förvisso gjorts men det går alldeles för sakta och det som hänt är långt ifrån tillräckligt. Vad gäller delmålet att avskaffa könsdiskriminering i grund- och gymnasieskolan, helst till 2005 och i all utbildning , närmar sig utvecklingsländerna som helhet målet. gick det 96 flickor på varje 100-tal pojkar som skrevs in i och 95 flickor på varje 100-tal pojkar inskrivna i gymnasieskolan. var förhållandet 91:100 och 88:100 för respektive nivåer. Trots detta är jämställdhet i grundskole- och gymnasieutbildningen fortfarande utom räckhåll i många utvecklingsländer. För många flickor från fattiga familjer förblir utbildning en ouppnåelig dröm. Andelen kvinnor i världens parlament har långsamt ökat från 2009. Den lilla politiska makt som kvinnor lyckats tillskansa sig under dessa år beror till stor del på kvotering och annan typ av positiv särbehandling. nådde den genomsnittliga andelen kvinnor invalda i nationella parlament i länder som tillämpade sådana åtgärder. I länder som inte gjorde det fick kvinnor av platserna i parlamenten. Med tanke på att det fortfarande går fyra män på varje kvinna i parlamenten kommer insatser att krävas på alla fronter om målet om kvinnor ska uppnås. Den svenska utvecklingspolitiken utgår från två perspektiv: fattigdomsbekämpning och ett rättighetsperspektiv. För att framgång på dessa områden ska vara möjlig krävs att ett tydligt könsperspektiv inkluderas. anser därför att den svenska globala utvecklingspolitiken måste utveckla ett tredje mål som omfattar ett könsmaktsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom FN-systemet arbetar för kvinnor, Unifem, för kvinnors mänskliga rättigheter, politiska deltagande och för att främja jämlikhet genom att ställa upp med expertis. Man har en central roll för arbetet med att uppfylla bl.a. millenniemål 3 eftersom man är det enda FN-organ som har en operationell roll när det kommer till kvinnors rättigheter. anser att regeringen bör ha som ambition att under kommande mandatperiod väsentligt höja stödet till Unifem. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.3.1Stärk kvinnorörelserna i syd Kvinnor blir kontrollerade på många olika sätt. () beräknar t.ex. att tre miljoner flickor omskärs . Dessa flickor får i resten av sina liv brottas med mer eller mindre allvarliga fysiska och psykiska problem som en direkt påföljd av den tortyr de blivit utsatta för. Över 100 miljoner kvinnor i världen beräknas vara könsstympade. Vidare lider flickor i fattiga länder oftare av undernäring som ger bestående men, eftersom pojkar prioriteras när maten ska fördelas.