mot · GY02N323 · 2010-10-17 00:00:00 — En sådan framtida ordning skulle betyda att planerings- och styrprocessen skulle utgå från kommunens analyser och förbättra regeringens beslutsunderlag. Medborgarkontor är i många kommuner ett inarbetat begrepp. skapas statliga servicekontor men endast med tre statliga aktörer som medlemmar Af, Fk och . I en ny anda av samverkan mellan stat och kommun skall naturligtvis dessa verksamheter samordnas och eventuella problem med huvudmannaskap undanröjas. På denna punkt vill vi ha utvidgade servicekontor enligt utredningen om lokal service, förslag där också ideella och privata servicegivare kan delta i samverkan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt har medborgarna och företagen rätt att förvänta sig att på ett likvärdigt sätt erhålla offentligt organiserad service. Det skall inte ha någon betydelse om man är ung eller gammal eller har svårt eller lätt att ta till sig information. Det skall inte heller ha någon betydelse om man bor i tätort eller på landsbygden. En sådan politik betyder att människor i små tätorter och på landsbygden kan förvänta sig fysiska kontor som kombineras med IT-service. Även här fordras att regeringen tar ett fastare tag om verksamheten och tydliggör myndigheternas roll i denna utveckling. Viss kompensation kan nås genom att Internet kan användas och jämna ut bristen på service. I de mest glesa och perifera områdena är vinsterna som störst. Det betyder att ett fungerande bredband blir än viktigare i dessa områden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har hindren för byggandet av bostäder i små tätorter och på landsbygden i övrigt varit så stora att bostadsproduktionen helt stannat av i ett stort antal kommuner. Detta har fortsatt trots en konstaterad och i många kommuner ökad kö av bostadssökande till både lägenheter och småhus. Risken för höga kostnader vid outhyrda lägenheter bör minska. De största hindren har emellertid varit en kraftig kostnadsökning för nyproduktionen och oviljan hos affärsbankerna att finansiera nya bostadsbyggen utanför storstäder och residensorter. Oligopolsituationen i många underleverantörsled och utslagningen av ett stort antal små lokala byggbolag har i förening med en lågkonjunktur bidragit till en så kraftig kostnadsökning i hela landet att kommunerna tvekat att sätta igång nya flerfamiljshusbyggen trots den förbättrade efterfrågan. Endast i områden med lokala sparbanker har byggandet av främst småhus kunnat hållas igång, men på en låg nivå även där. vill utifrån det läge på bostadsmarknaden, som vi nu kan konstatera existerar i majoriteten av landets kommuner, pröva en rad nya åtgärder för att öka byggandet även utanför de större tätorterna. Vi vill införa ett investeringsstöd för nyproduktion av bostäder, framförallt hyresrätter. I varje kommun bör det finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag. kräver obligatorisk avgiftsfri bostadsförmedling. För att få en helhetsinriktad och regionalt utvecklande bostadspolitik behöver en ny regionalpolitisk utredning ta hänsyn till ett skapande av en långsiktigt hållbar policy för en socialt ansvarsfull och miljöriktig bostadsstrategi. Att få igång byggandet särskilt på landsbygden har dessutom stor betydelse för att stärka den ekonomiska tillväxten utanför storstadsregionerna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Landsbygden har på grund av outvecklad infrastruktur aldrig fått en ärlig chans att visa hela sina utvecklingskraft i då dessa regioners rika resurser blir alltmer efterfrågade. Lanthandeln och bensinmackarnas fortsatta utglesning är ett direkt hot mot möjligheten att fortsätta att bo i vissa delar av landet. Lanthandeln i kännetecknas både av positiva eldsjälar och pessimistiska handlare. Tyvärr domineras denna del av dagligvaruhandeln av butiksägare som håller på att ge upp eller gjort sorti från marknaden. Människor måste kunna känna sig trygga i förvissningen om att ha tillgång till nödvändiga dagligvaror. Inte minst gäller det äldre personer, särskilt många kvinnor, som inte har tillgång till bil eller körkort. Landsbygden i har en framtid, många, särskilt barnfamiljer, önskar flytta till och bo i både tätortsnära och längre bort liggande landsbygd. Men för att det skall vara möjligt måste det finnas tillgång till bl.a. skola och butik inom rimligt avstånd. Omkring 100000 hushåll har mer än till sin närmaste butik. av de 1100 butiker som är sist kvar på sin ort bedöms ha låg omsättning, vilket gör att sannolikheten för nedläggning är stor . Anledningarna till denna utveckling är flera. Att lågprishandeln ständigt utökar sina domäner är en stor orsak. Vidare har de tre stora kedjorna ICA, Coop och satsat på stora butiker i större orter och det innebär att de direkt eller indirekt lägger ned butikerna på landsbygden. Lanthandeln får så höga priser av de oligopolägda grossisterna att de inte klarar konkurrensen. anser att denna utveckling är oacceptabel eftersom den missgynnar landsbygdsbefolkningen så mycket att det hämmar den lokala ekonomiska utvecklingen, start av nya företag, en ökad inflyttning, ett fortsatt kvarboende och hela den närservice som gör boende på landsbygden till ett positivt alternativ. Utan en fungerande lokal service kan inte någon berörd kommun eller något landsbygdsdistrikt överleva. För de människor som bor på landsbygden är livsmedelshandelns nedmontering ett stort problem. menar att regeringen bör ta initiativ till en samorganisation för alla de små landsbygdsbutikerna som skulle ge dessa möjligheter till storinköpsrabatter som de inte har del av. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Liknande problem står de mackar som finns kvar på landsbygden inför. har nära 700 mackar försvunnit. Därmed har också fler människor fått längre till närmaste tappställe. är det positivt att invånarna själva på olika ställen i landet har lyckats ta över och driva vidare vissa mackar. De stora bensinbolagen inskränker sin service och ställer allt hårdare krav på volym. Nya typer av bränslen försämrar också tillfälligt ekonomin för mackägare. Den rödgröna oppositionen föreslår nu satsningar på mackarna för att få ut biogasen i pumpar. Ytterligare insatser kommer säkert att behövas. har genom en flexibilitet och påhittighet lyckats hejda utvecklingen mot färre mackar i många landsbygdsdistrikt. Vi anser att denna fråga måste vara en av de viktigare i en ny utredning om den regionala utvecklingspolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12Återbäringen till de utsatta regionerna Många svenska älvar är reglerade och används för produktion av elektricitet. I samband med utbyggnaden skapades många arbetstillfällen och en livskraft till kommuner framför allt i inlandet. Dessa kommuner i de sju skogslänen står för av elen från vattenkraften. Kommunerna med störst vattenkraftsproduktion är , och . Regleringen av älvarna medförde att möjligheterna till att utveckla traditionella näringar försvann. har inlandet stora svårigheter att etablera nya företag och därmed nya jobb. Bristen på riskkapital är ett stort problem. Den låga värderingen av fastigheter medför att det är svårt att belåna dem, vilket också bidrar till den utveckling som beskrivits ovan. Detta blir också ett hinder för expansion för etablerade företag. Föreningen () med knappt ett 40-tal kommuner från de sju skogslänen i sin medlemsmatrikel har t.ex. gjort analyser och kommit fram till att en överföring av mer medel från vattenkraften till de berörda regionerna måste till. En utvecklingsfond med inriktning mot nyföretagande, samverkan och kompetenshöjning m.m. bör skapas. FSV anger att är en rimlig summa att återföra till berörda regioner. Tekniskt kan det bestå av ett öresuttag . Alternativa vägar kan vara en fastighetsskatt på elproduktionsenheter eller ökade ersättningar för intrång, samt omförhandling av vattendomstolar. När nu utbyggnaden av vindkraften genom de gröna certifikaten och högre elpriser äntligen har tagit fart skall vi inte göra om samma misstag som gjordes när vattenkraften byggdes ut. Markägare erhåller ersättning som kompensation för skada och intrång. Vindkraften har dock en påverkan på sin omgivning som långt ifrån enbart begränsas till den enskilde fastighetsägarens mark. Vi anser att en del av det värde som vindkraften genererar ska stanna kvar i berörda bygder i form av ett årligt lokalt utvecklingskapital. Detta kommer också att kunna påskynda utbyggnaden och överklagandena blir sannolikt färre. Vi önskar även en översyn av hur en del av mineralutvinningens vinster kan gå tillbaka till berörda bygder som ett lokalt utvecklingskapital. bör därför, i enlighet med ovanstående, begära att regeringen återkommer med förslag på hur en del av de värden som vattnet, vinden och gruvorna skapar kan återföras till berörda bygder. 13Starka kommuner skapar lokal utvecklingskraft I och har samtliga länder gjort den lokala demokratin till en grundläggande princip för ett starkt medborgarskap och en långt driven decentralisering av beslut och verkställighet kring välfärdsproduktionen. Våra kommuner är internationellt sett mycket självständiga när det gäller att fatta viktiga beslut om medborgarnas service och lokala infrastruktur. Kompetensnivån är hög, vilket också gynnar entreprenörskap och ekonomisk/social utveckling i samtliga regioner. Trots att den demokratiska grundstrukturen är väl utvecklad i finns det ändå ett påtagligt utrymme för att stärka kommunerna ytterligare i deras roll att få den lokala ekonomin att växa genom en hög kvalitet på den lokala servicen från bostadsbyggande till en kvalitetshöjning av vården, skolan och omsorgerna. För är en stark och långsiktigt trygg ekonomi en hörnpelare för kommunernas kompetens och självstyre. Här finns utrymme för förändringar som en förstärkning av skatteutjämningssystemet som ger samtliga kommuner en mer stabil grund för ekonomisk/social utveckling, möjligheter för kommunerna att samverka på fler områden utan krångliga och hindrande regelsystem samt betydligt bättre möjligheter för kommunerna i gränstrakterna till våra grannländers kommuner att kunna samverka över gränserna utan omfattande byråkratiska och praktiska hinder. Det som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. är också övertygat om att en väsentlig del av kommunernas roll är förknippad med att kommunerna utvecklar sitt samarbete med lokala medborgarorganisationer samt det lokala näringslivet. Här finns stora möjligheter till många positiva förändringar (se avsnittet nedan) där utredningen om lokal service har kommit fram till en rad konstruktiva förslag. 14Bred mobilisering stärker framtidstron Erfarenheterna från de senaste 20 årens samhällsutveckling på särskilt landsbygden visar att aktiva kommuner med ett brett program för samverkan med sina kommunmedborgare uppnår en rad olika fördelar i sin dagliga verksamhet och framtidsplanering. I kommuner som Åre, , , , , och många fler har aktivt medborgarengagemang lett till att den lokala servicen har kunnat räddas kvar eller utvecklas, att nya småföretag kunnat etableras och att den kommunala ekonomin kunnat hantera de ständiga utmaningar som den lokala demokratin ständigt utsätts för. Vi i ser det som ytterst väsentligt att vi kan utveckla fler vägar för kommunmedborgarna att delta i den lokala utvecklingen på alla väsentliga områden. I områden där sådana processer vuxit fram har fler invånare blivit mer samhällsintresserade och stärkt de lokala partiernas rekryteringar, fler människor satsat på en mer kvalificerad utbildning och har själva blivit entreprenörer inom olika branscher samt bidragit till att kommunerna förändrat och framtidsorienterat serviceformer, miljöpolicyn och integrationspolitiken, den långsiktiga investeringsplaneringen och det lokala bostadsbyggandet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill som en konsekvens av dessa positiva erfarenheter av medborgarnas ökade engagemang i den lokala politiken initiera en statlig utredning om hur medborgarnas och de ideella organisationernas engagemang kan stärkas i den lokala politiken. I utredningen vill vi se över möjligheten om de kommuner som vill utveckla den lokala demokratin via ökat medborgardeltagande skall kunna erhålla statliga anslag för att få pröva nya och fördjupade former för att stärka samverkan mellan kommunerna och invånarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 15En ny utredning av den regionala utvecklingspolitiken Utvecklingen i världen går i en rasande takt och detta gäller naturligtvis även . Den senaste statliga utredningen och de regionala utvecklingsvillkoren är nu . Utredningen service i samverkan är ett bra initiativ. Det betyder dock att stora delar av den komplexa regionala politiken inte blir belysta. Vi anser därför att det är hög tid att få en samlad bild av tillståndet i regionerna och utvecklingen framåt. Enstaka insatser på vissa områden av olika statliga myndigheter kan vara nog så förtjänstfulla, men behövs en bred parlamentarisk utredning som ger underlag till den diskussion, den uppmärksamhet och det helhetsgrepp som landets regioner så väl förtjänar. bör begära att regeringen tillsätter en sådan utredning.