ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fi267 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dela upp de offentliga upphandlingarna för att möjliggöra för fler företag att delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra och förtydliga informationen till näringslivet om hur man ska hantera de offentliga upphandlingarna. De offentliga upphandlingarna är ofta för stora för att mindre och lokala företag ska kunna hantera hela upphandlingen. Detta begränsar vilka som kan lägga bud på upphandlingen, och med för få aktörer begränsas konkurrensen. En uppdelning av de offentliga upphandlingarna i mindre poster skulle leda till att fler företag kan vara med och konkurrera om delar av upphandlingen. Ökad information till näringslivet om hur våra offentliga upphandlingar fungerar och vilka som står i tur för en ny upphandling skulle innebära att fler i näringslivet mer aktivt kan vara med och slåss om anbuden. Verksamheter i offentlig regi borde vara förpliktigade att minst en gång gå ut och aktivt informera näringslivet om kommande upphandlingar och hur man lägger anbud på dessa upphandlingar. Om fler kan vara med i offentliga upphandlingar stimulerar det till bättre priser och även kanske till högre kvalitet. Det kan också underlätta för fler lokala företag att vara med.
mot · GY02Fi268 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla statsbudgeten till att bli helt jämställdhetsintegrerad. I slås fast att jämställdhet ska råda mellan kvinnor och män på livets alla områden. Indirekt innebär detta att ekonomiska resurser ska fördelas rättvist mellan könen. I Plattform för Action, FN:s kvinnopolitiska handlingsprogram , togs beslut om att alla budgetar ska vara jämställdhetsintegrerade. I handlingsprogrammet sägs tydligt att en budget ska ha ett konsekvent, synligt och genomtänkt könsperspektiv som gör det möjligt att säkra en utveckling till en jämställd värld. Vi vill understryka vikten av en medveten analys som tydliggör hur resursfördelningen av statsbudgeten kommer kvinnor och män till del, men också hur resursfördelningen möter kvinnors och mäns behov och preferenser. Därför bör initiativ tas för att utveckla statsbudgeten så att den blir helt jämställdhetsintegrerad.
mot · GY02Fi270 · 2010-10-27 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner mindre än vad regeringen föreslagit för eller således 74 . För att närma oss målet om att återupprätta folkhemmet samt stärka välfärden planerar vi att anslå betydande förstärkningar till välfärdsområdena. Kommunsektorn skall därför, i takt med att besparingen på en ansvarsfull invandringspolitik ökar, anslås permanent ökade statsbidrag. Vi väljer redan för att satsa utöver regeringens engångssatsning, varav splittras upp till specificerade satsningar. Speciellt riktade resurser avsätts till att öka inslaget av närproducerad och mer näringsrik kost inom de kommunala förrättningarna à samt inom vården, vi riktar särskilda resurser för att stärka svenska språket à och vi avsätter för att öka antalet vuxna i skolan. Vi avsätter även för att aktivt motverka mobbning, för att verka för att kommunerna skall verka för ett åtgärdsprogram för att minska antalet aborter och till förbättrad studievägledning och vi satsar för att stimulera kommunernas nattdagisverksamheter. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Specifikation av anslag 1.1 Utjämningsavdrag för grundavdragsskillnad (fördelningseffekt a-kassan) Avdrag för minskade kostnader för invandringsmottagning, kommuner Utjämningsavdrag för höjt tak i a-kassan Kompensation för minskad intäkt för invandring Avdrag för minskade kostnader för invandringsmottagning, landsting Specifikation av utökat statligt kommunbidrag Närproducerad och näringsrik kost till kommunala förrättningar Närproducerad och näringsrik kost till landstingen Satsning på att utöka antalet vuxna i skolan Åtgärdsprogram för minskade aborttal
mot · GY02Fi271 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av välfärdens framtida finansiering. har en god tradition av väl underbyggda politiska beslut. Gedigna offentliga utredningar, remissförfaranden och parlamentariska behandlingar föregår ofta besluten. Detta är inte möjligt i alla frågor, inte ens om de är stora. Förändringsbehovet kan vara alltför akut. Men där det har varit möjligt har det tjänat oss väl och kontrasterar mot många andra europeiska länder, där hastigt hopkomna förslag kan dras tillbaka efter protester. Pensionsreformen kan sägas vara ett sådant gott exempel. Den demografiska bomb som fortfarande tickar i många andra länder är i hög grad desarmerad här. Medborgarna har mer makt över sina pensioner. Valfriheten är större. Den framtida finansieringen av välfärdstjänsterna är ett bland experter omdiskuterat och analyserat ämne. Långtidsutredningar, ESO-rapporter, ett flertal enskilda studier som har kommit till liknande slutsatser. Det finns ett gap mellan vad medborgarna efterfrågar och vad det offentliga kan leverera, och det växer. I synnerhet ser så ut att vara fallet för sjukvård, men gapet växer även för exempelvis äldreomsorg. En rad faktorer kan minska gapets storlek, som fler i arbete och ökad produktivitet. Detta är av många skäl viktiga reformer, som länge sågs som närmast omöjliga att realisera. Men mycket tyder på att vi både kan arbeta mer och vara mer produktiva i välfärdstjänsterna. Bedömarna är dock överens om att detta inte täcker gapet. Framför allt är detta drivet av medborgarnas ökande efterfrågan på bättre välfärd i takt med att inkomsterna ökar. Så har varit fallet , och inget tyder på att vi vill avstå från bättre välfärd kommande decennier. Självklart kan man även prioritera hårdare inom budgeten och sätta ökade resurser till välfärdstjänster framför annat, såsom socialförsäkringar. Så sker redan i viss mån. Men då handlar det om stora omprioriteringar. Det gap som redan finns leder också till att människor söker sig bättre lösningar vid sidan av, såsom privata sjukvårdsförsäkringar. har en halv miljon svenskar sådana. Även om de förbättrar livet för många och kortar köer till offentlig vård blir de en sorts nödlösning. Istället är det rationella svenska sättet att hantera en frågeställning som denna att ta den massiva kunskapen närmare förslag till reform och sedan beslut. Alla tjänstemannaprodukter bör följas av en parlamentarisk utredning. Alla tjänster utvecklas bättre när enskilda konsumenter har makt över sina pengar. Då främjas innovation och effektivitet. finns det brett stöd för att välfärdstjänsterna måste nå alla med god kvalitet . Det är viktiga ingångsvärden till en utredning om välfärdens framtida finansiering.
mot · GY02Fi272 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert. Uttrycket en årslön på banken blev kritiserat. Men nog känner de människor som har en årslön på banken större frihet och självständighet i livet? Problemet ansågs naturligtvis vara att ett så stort sparande är svårt eller omöjligt för de allra flesta. När skatter och utgifter är betalda återstår inte så mycket av en normal inkomst att ägna åt stora besparingar. Enligt Wealth Study har svenskarna en mycket ojämn förmögenhetsfördelning, till och med mer ojämnt fördelad än i . En huvudorsak till detta är att så få svenskar har någon förmögenhet alls en bråkdel av italienarens, trots högre inkomster. Och enligt den första upplagan av från kontrollerar de rikaste i av alla tillgångar i , och är siffran . Detta är ingen slump utan resultatet av en medveten politik. Trots att vi arbetar ihop högre inkomster än i de flesta jämförbara länder har vi små besparingar. Idén har varit att staten ska ta hand om den ekonomiska tryggheten åt medborgarna. Höga skatter och omfattande offentliga socialförsäkringar har skyddat svenskens inkomst i en rad olika lägen i livet. Men det är självklart en annan frihet att disponera rejäla besparingar än att fylla i blanketter till . En ekonomisk buffert kan man själv ju använda som man vill, ta ut när man vill, investera som man vill utan att be en myndighet om lov hur väl fungerande den än må vara. Alliansregeringen har genomfört flera viktiga beslut för att öka möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert. Jobbskatteavdraget och andra skattesänkningar har naturligtvis varit viktiga i detta avseende. Reformerna av socialförsäkringarna för att uppmuntra återgång i arbete likaså. Regeringen har även utlovat fortsatt försäljning av statens ägande i olika företag, som Sonera, , m fl. Detta görs av mycket goda skäl, för staten ska inte äga eller driva företag. Att använda intäkterna till att minska statsskulden är också bra. har en lägre statsskuld än före finanskrisen, vilket är internationellt unikt. Även utan extra resurser från försäljning av statliga företag blir statsskulden den lägsta 2014. ska ju vara folkets egendom. Ett alternativ till att använda alla intäkter till att minska statsskulden ytterligare skulle kunna vara att låta intäkterna tillfalla just folket. Statens ägande av företag motsvarar per svensk. Även bara hälften av denna summa skulle vara ett betydande bidrag till mångas besparingar. De exakta formerna för hur detta lämpligast skulle ske bör utredas närmare.
mot · GY02Fi273 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i alla relevanta forum aktivt bör stödja införandet av en skatt på valutatransaktioner. En mycket liten skatt på valutatransaktioner skulle kunna ge enorma summor till angelägna ändamål som fattigdomsbekämpning och insatser för att hejda klimatförändringarna. Idén är inte ny men har fått nytt genomslag när en rad makthavare i nu förespråkar den. En bred folkrörelsekampanj i driver frågan. kampanjade organisationer runt hela världen för att en Tobin-skatt, en liten avgift på finansiella transaktioner, skulle införas. Syftet var såväl att få in pengar för att uppnå Millenniemålen (bland annat att utrota extrem fattigdom och hunger) som att dämpa stora, spekulativa kapitalflöden som underminerade demokratiskt valda regeringars manöverutrymme. Idén lanserades av den amerikanska ekonomen och nobelpristagaren men kom upp till allmän diskussion först efter de stora finanskriserna i bland annat och . I flera länder i fortsatte diskussionen på hög politisk nivå, även om man aldrig kom till handling. I var intresset svalt i de flesta politiska partier. Endast och drev frågan när den var uppe i 20042005. I den senaste finanskrisens spår har dock en sådan skatt, CTT (Currency Transaction Tax), börjat diskuteras igen. Under beteckningen FTT (Financial Transaction Tax) tas ett lite bredare grepp, där fler transaktioner än valutahandel beskattas. Vid G20-mötena har frågan om att utreda möjligheten att beskatta finansiella transaktioner diskuterats. Även regeringschef och president har ett antal gånger gått ut som starka förespråkare för någon slags transaktionsskatt. I har en lång rad organisationer, biståndsgrupper och fackföreningar startat en bred kampanj för en , en liten skatt (0,050,) på finansiella transaktioner. Efter de senaste åtstramningarna frågar man sig: Är dessa drastiska nedskärningar verkligen nödvändiga eller skulle en bibehållen välfärd ha kunnat finansieras med en skatt på finanssektorn? Skattebetalare världen över är trötta på att få ta hand om förlusterna, medan vinster och bonusar delas ut till dem som orsakat finanskrisen som om ingenting har hänt. Även en så låg procentsats som skulle kunna dra in till både fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer, klimatåtgärder och försummade sociala sektorer i rika länder, menar organisationerna. Även 350 prominenta ekonomer från hela världen har i ett öppet brev pekat på att pengarna verkligen behövs och att skatten är tekniskt möjlig. Det är dags att finanssektorn börjar dela med sig av sina vinster och bidra till finansieringen av den globala välfärden.
mot · GY02Fö202 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bli obligatoriskt att ha hjärtstartare i lokaler där många människor befinner sig. drabbas ca 10000 personer av hjärtstopp utanför sjukhus och av dessa avlider. som går minskar chansen att överleva med , och i de allra flesta fall tar det innan ambulans når fram. Innan ambulans anländer är det viktigt att få igång personens hjärtrytm igen. Det kan ske med en hjärtstartare som är så pass enkel att nästan alla kan använda den utan förutbildning. Med en hjärtstartare i närheten ökar möjligheten att överleva med . finns hjärtstartaren i många räddningsfordon och det finns även i en del av polisens radiobilar. Det skulle rädda liv om det fanns hjärtstartare i alla polisens radiobilar eftersom polisen ofta kommer fram före ambulansen. Det finns även hjärtstartare i en del köpcentrum, arenor, flygplatser och andra allmänna lokaler. Inte minst gör ett hedervärt arbete för att hitta finansiärer och placera ut hjärtstartare på lämpliga platser. Detta frivilliga arbete är bra, men det är ändå dags att göra hjärtstartare obligatoriskt i lokaler där många människor befinner sig. Det kan gälla exempelvis stora köpcentrum, idrottsarenor, simhallar, flygplatser, järnvägsstationer och på stora passagerarfartyg. Kostnaden för en hjärtstartare är väldigt liten i förhållande till alla andra säkerhetskrav som ställs på den typen av lokaler.
mot · GY02Fö203 · 2010-10-19 00:00:00 — Nationell översyn av VA-näten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell översyn för att trygga såväl en säker vattenförsörjning som säkra avloppssystem. Enligt lagen om allmänna vattentjänster ansvarar kommunerna för sina invånares försörjning när det gäller vatten och avlopp inom tätbebyggda områden. Gränserna för VA-verkens områdesansvar fastställs av kommunfullmäktige och verksamheten är nästan helt finansierad genom brukarnas VA-avgifter. Den pågående och framtida klimatförändringen i vårt land kan leda till mer och intensivare nederbörd. Det är något som i förlängningen leder till ökad risk för översvämningar, ras, skred och erosion. Detta ökar risken för att våra tekniska försörjningssystem, inklusive VA-näten och därmed vattenförsörjningen, drabbas hårt . Det har Klimat- och sårbarhetsutredningen varnat för i sitt betänkande till regeringen. Det är därför angeläget att vi skyndsamt beslutar hur vi i möjligaste mån kan skydda vattenförsörjning och våra fastigheter mot dessa risker. De senaste årens regnoväder och översvämningar har orsakat problem när det gäller VA-näten i många av kommuner. Dagvattenledningar har svämmat över och orsakat skador i enskilda fastigheter. Många av de skador och problem som uppstått har orsakats av att VA-ledningar är gamla och bristfälliga. Det finns alltså ett behov av att se över och reparera de kommunala vatten- och avloppsnäten. I ett svar på en skriftlig fråga har miljöminister tidigare understrukit att försörjningen med vatten- och avloppstjänster är ett kommunalt ansvar. Han förväntar sig att kommunerna vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att trygga en säker vattenförsörjning och säkra avloppssystem. Frågan är dock större än så. Det är en miljöfråga som vi måste ta på största allvar och agera seriöst för att lösa. Därför kan man inte lämna över till kommunerna att, var och en för sig, finna lösningar. Problemet är i grunden en nationell fråga och kommunernas VA-nät är bara en del i denna mer omfattande fråga. Med anledning av det ovan anförda är det angeläget att det inleds en nationell översyn för att trygga såväl en säker vattenförsörjning som säkra avloppssystem.
mot · GY02Fö204 · 2010-10-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av deltidskårernas bemanning i syfte att förbättra rekryteringen till räddningstjänsten. Den svenska räddningstjänsten har generellt mycket hög kvalitet och kan göra insatser vid såväl bränder, bilolyckor som översvämningar. Majoriteten av räddningsinsatserna genomförs av heltidsanställd bemanning, men också en stor grupp utförs av deltidsanställda vars insatser är helt avgörande inte minst för att en fungerande räddningstjänst ska kunna finnas på landsbygden. Det har dock blivit allt svårare att både rekrytera och behålla deltidsbrandmän. Orsakerna är många, allt från försämrade ersättningar, bristande försäkringsskydd, förändringarna i a-kassan gällande deltidsarbete och kanske framför allt förändringarna på arbetsmarknaden. Ur samhällssynpunkt är detta mycket oroande. Det kommer sannolikt inte att finnas förutsättningar för heltidskårer i hela landet, och deltidskårerna kommer alltjämt att vara en förutsättning för snabba insatser på landsbygden. I delar av landet är stora delar av deltidskårernas bemanning vakant och vid de pensionsavgångar som väntar kan läget bli akut. Mot bakgrund av faktorer som försämrade ersättningar, bristande försäkringsskydd, förändringarna i a-kassan gällande deltidsarbete och de generella förändringarna på arbetsmarknaden är det angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan genomförs. Inte minst för att belysa om ytterligare ekonomiska incitament eller regeländringar är nödvändiga för att trygga bemanningen framöver.
mot · GY02Fö205 · 2010-10-21 00:00:00 — Ventilering av trapphus vid brand tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för brandsäkerhet i bostadshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brandluckor och ventilation. Vid bränder i flerfamiljshus är det inte ovanligt att brandrök i trapphus försvårar både räddnings- och släckningsarbetet. Vid en uppmärksammad brand i visade det sig att brandluckorna som skall ventilera trapphusen inte var funktionsdugliga. Enligt uppgift från är brandluckor ett känt problem. Utan att ha studerat frågan på djupet måstet jag ändå dra slutsatsen att en teknik som kräver handpåläggning av räddningstjänsten när en brand väl har uppstått inte känns som modern. Om kraven på handpåläggning dessutom är så omfattande att hela räddningsinsatsens grundtanke riskeras måste slutsatsen vara att tekniken är olämplig. Efter den uppmärksammade branden i konstaterades det att brandluckorna varit konstruerade i enlighet med gällande föreskrifter. Uppgifterna om detta sistnämnda är dock motstridiga, vilket gör att jag inte kan utesluta att den förändring som krävs är av aktuell lagstiftning. Självklart skall inte en politiker föreslå konkreta tekniska lösningar på denna typ av problem och självklart är det så att de tekniska kraven måste utformas så att de är rimliga för mindre fastigheter med ett mindre antal våningar men tillräckliga för att skapa säkerhet i större byggnader med många våningar. Inom EU blir det allt vanligare med tekniska krav på frånluftsfläktar i större trapphus med många våningar. Det finns vinddrivna sådana fläktar på marknaden som genom eget lokalt energilager dels är självförsörjande på el, dels är oberoende av ett eventuellt elavbrott vid ett olyckstillfälle som en brand. Att som i allt fler EU-länder ställa krav på att sådana system dimensioneras för att även klara rökgasevakuering verkar vara en bra lösning. Jag vill inte gå så långt som vissa debattörer att jag föreslår förbud mot rökgasluckor utan inser att frågan är tekniskt svår och självklart måste utredas. Det är dock min bestämda uppfattning att erfarenheter från bränder gör det motiverat med en översyn av reglerna för brandsäkerhet i flerbostadshus. Jag anser även att bör ge regeringen till känna vad som sägs i denna motion om problem med brandluckor och möjligheterna med frånluftsfläktar som delkomponent i ett effektivare system för att underlätta evakuering i trapphus vid framtida bränder.
mot · GY02Fö206 · 2010-10-21 00:00:00 — Man måste komma ihåg att referensvärdet för elektromagnetiska fält anger när säkerställda hälsoeffekter uppkommer, medan försiktighetsprincipen är tillämplig för skydd mot sådana möjliga risker som ännu inte är säkerställda. Hur oklokt är det inte att sätta gränsvärdet just där vi med säkerhet vet att det är farligt, särskilt när vi inte med säkerhet vet om det är farligt vid lägre nivåer. bör därför ge regeringen till känna som sin mening vad som ovan anförts om det mycket angelägna i att sänka gränsvärdena för elektromagnetisk strålning i intervallet 0,1 MHz300 GHz, så kallad icke-joniserande strålning. Den forskning som bedrivs kring hälsopåverkan från icke-joniserande strålning har i huvudsak utgått från att det inte finns någon icke-termisk påverkan på människor. Den forskning som bedrivs är dessutom i huvudsak finansierad av industrin och industrin närstående stiftelser. Ansvariga myndigheter har därför hållit fast vid uppfattningen att någon sådan icke-termisk påverkan inte kan finnas trots alla rapporter från oberoende forskare och inte minst från allmänheten. Alla de läkarupprop som kommer från världens alla hörn där hundratals och ibland tusentals läkare beskriver hur de med sitt stora patientunderlag ser hur nya sjukdomsproblem sprider sig i takt med att trådlös teknik byggs ut verkar inte heller påverka myndigheternas vilja att undersöka den verklighet som allt fler upplever. Myndigheter och forskare har av någon oförklarlig anledning uteslutit möjligheten för biologiska effekter. Det är nu genom Bioinitiativrapporten klarlagt att detta är en felaktig utgångspunkt för vetenskapligt arbete på detta område. Rimligtvis bör det påverka myndigheternas prioriteringar framöver. De forskare som arbetat seriöst med de signaler och observationer som människor lämnat har tyvärr isolerats och förtalats. Dessa forskare har fram till nästan helt utestängts från möjligheten att få anslag för den forskning de har sett som motiverad utifrån den problembild de sett. Att forskningen på området till stor del finansieras via de stora multinationella elektronikföretagen är troligen en del av förklaringen till detta. Tyvärr har vi därför tappat av nödvändig kunskapsutveckling kring hälsokonsekvenser av icke-joniserande strålning. Det är nu dags att ändra på detta. Regeringen bör i de regleringsbrev som kommer att skrivas med anledning av det årliga budgetbeslutet ge tydliga uppdrag till våra universitet att råda bot på den stora kunskapslucka som finns på detta område. Forskningen om hälsokonsekvenser av icke-joniserande strålning bör finnas med bland de områden regeringen pekar ut som viktiga målområden för nödvändig kunskapsutveckling. bör därför ge regeringen till känna som sin mening vad som ovan har anförts om behovet av en ökad satsning på forskning om hälsoeffekter av icke-joniserande strålning.