ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N210 · 2010-10-15 00:00:00 — Nationell strategi för rymdturism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för rymdturism. blev amerikanen den första rymdturisten. Genom ett bidrag på till det ryska rymdprogrammet kunde köpa sig en plats på den ryska raketen Sojuz och även tillbringa på den internationella . Intresset för rymdturism har ökat explosionsartat och fler personer har följt hans exempel. är en av världens ledande rymdnationer sett till folkmängd. Sedan blev den förste svensken i rymden har den svenska rymdforskningen stigit avsevärt i anseende. De extrema kraven som ställs vid rymdfart gör att satsningar på rymdforskning och angränsande industri inte sällan ger spin-off-effekter användbara inom en mängd olika områden. Forskning initialt avsedd för rymdteknologi har lett till starkare och mer värmetåliga byggnadsmaterial, förbättrade vattenreningsteknologier samt bidragit starkt till ett förbättrat kunnande om energieffektivisering. För att höja incitamenten för kommersiella bemannade rymdfarkoster gav Anousheh och ett substantiellt bidrag till den internationella tävlingen X Price. Syftet med X Price var att öka intresset för rymdfärder till låga kostnader. Tävlingen baserades delvis på erfarenheter bland annat från som betalades ut till efter hans soloflygning över 1927. genomförde företaget två flygningar med rymdfarkosten som tillsammans kvalificerade företaget och dess grundare till att vinna priset. har företaget knutits till konsortiet Virgin Galactic som ägs och drivs av entreprenören och miljardären . Virgin Galactic har som mål att genomföra storskaliga kommeriella suborbitala rymdresor med start . Det har framgått från Virgin Galactic att och i synnerlighet med raketbasen är av stort intresse. Det är inte otänkbart att företaget kan komma att göra en avsevärd investering i i och med etableringen av första helt kommersiella rymdhamn i närheten av . I ett samarbete mellan , Rymdbolaget, Icehotel och Progressum bildades det svenska samarbetet Spaceport i syfte att attrahera kommersiell bemannad rymdfart. norra landskap har en unik kombination av högutbildad arbetskraft, god infrastruktur och möjlighet till naturupplevelser som gör regionen mycket attraktiv för företag inom den extrema upplevelsebranschen. För att säkerställa goda konkurrens och framtida ledande position inom den spirande kommersiella rymdturismindustrin behövs det en samlad nationell strategi för hur ska attrahera utländska direktinvesteringar. Flera politikområden som forskning, infrastruktur, region, arbetsmarknad och turism behöver utvärderas. Denna utvärdering bör följas av en långsiktig strategi och resurssatsning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02N211 · 2010-10-20 00:00:00 — Utvecklad ägarstyrning i statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklad ägarstyrning i våra statliga bolag. medborgare äger flera stora och mycket lönsamma bolag, som genererat oerhört stora vinster som kunnat nyttjas för byggande av infrastruktur och finansiering av välfärd i hela . Några exempel på sådana bolag är , och . Att sälja ut dessa kronjuveler vore som att en bonde skulle göra av sig med den bäst mjölkande kon. Det skulle aldrig bonden göra, utan han skulle sköta om kon och engagera sig på alla sätt i kons väl och ve. Precis så måste vi göra med dessa bolag: behålla dem, sköta om dem och engagera oss i dem. Därför föreslår jag att ser över hur dessa kronjuveler kan säkerställas i statens ägo via grundlag. Vidare föreslår jag att staten tar ett aktivt ägaransvar via ägardirektiv där bolagen ges ett tydligt uppdrag som innebär att bolagen har ett ansvar för att vidareförädling kommer till stånd där råvaror och nyttigheter utvinns.
mot · GY02N212 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mentorer för småföretagare. Sedan mentorprogrammen för nya företag startades har mentorskap för företagare i organiserad form visat sig vara en framgång, lokalt till och med en succé, i svenskt näringsliv. Mentorskapet ser olika ut i olika delar av , med alltifrån privata konsulter som tar betalt för sitt mentorskap, via universitetens alumni- och inkubatormentorskap till en helt ideell verksamhet av alltifrån lokala aktörer till . Bara i den ideella verksamheten har det startats över 7 000 mentorpar i hela landet. Det gör till det främsta landet i världen på ideellt mentorskap. Mentorerna gör en mycket viktig insats för att stödja nyföretagandet i landet. Det behövs en rad åtgärder för att stimulera nyföretagandet och få fler entreprenörer. Många tvekar att starta ett företag. Ett skäl kan vara att de inte anser sig ha tillräckliga kunskaper eller erfarenheter för att ta ett så stort steg. Av de företag som startas läggs tyvärr många ned efter det att de har startat, ofta på grund av att man inte har något stöd i företagandet. Det behövs många olika åtgärder för att fler ska vilja och våga bli företagare och för att företaget ska bli livskraftigt. En viktig åtgärd är att man som företagare kan få stöd under inledningsskedet. nationella mentorprojekt har i stort fungerat bra men har också uppvisat brister och begränsningar. En begränsning ligger i målgruppen, det vill säga nystartade företag inte äldre än . En annan begränsning ligger i att man på gärna gör arbetet själv internt. När startar ett program i ett län söker man inte alls samverkan med befintliga aktörer som redan driver program, exempelvis högskolor och kommunala näringslivsenheter. En tredje begränsning ligger i att mentorskapet i bara är ettårigt och att det saknas forskning kring mentorskapets effekter på det lokala näringslivet. bör därför överväga åtgärder så att ideellt mentorskap i som finansieras av staten även görs tillgängligt för företag äldre än . Regeringen bör vidare överväga att låta samverka med lokala aktörer för att optimera sina resurser. Ett exempel på att detta inte har skett kommer från mitt eget län . Där var den lokala mentorsgruppen Seniorresurs i och villig att driva arbete på länsnivå. beslut att sköta arbetet själv ledde till en onödig försening för de företag i länet som behövde mentorer. Genom lokal samverkan blir också program mer flexibelt och behovsstyrt.
mot · GY02N213 · 2010-10-20 00:00:00 — CSR-licensiering i mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stödja de mindre företagens CSR-arbete. Sociala insatser, miljöengagemang och satsningar på hälsa blir en allt viktigare fråga för dagens företag. Det benämns CSR, Corporate Social Responsibility. Det finns ingen anledning att betvivla att engagemanget är äkta, men självklart drivs företagen också av insikten att ett ansvarsfullt företagande är bra för framtida investeringar och vinster. Alldeles oavsett vad motivet är bör staten uppmuntra och stödja att företagen är beredda att ta ett ökat ansvar för till exempel miljön eller sina medarbetares hälsa. Statens stöd bör i första hand inriktas på de mindre företagen, främst de företag som är verksamma på den internationella marknaden. De saknar i regel de resurser som storföretag har att lägga ned på detta viktiga arbete. Regeringen bör därför se över möjligheterna att understödja mindre företags arbete med en eventuell CSR-licensiering.
mot · GY02N214 · 2010-10-19 00:00:00 — Näringslivet och behovet av åtgärder i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att näringslivet ska kunna få konkurrensfördelar mot exportmarknaden. näringsliv domineras av exportinriktad tillverkningsindustri. En relativt stor andel av befolkningen arbetar i världsledande företag som , , Cargotec (f.d. ), VME och . Det har bland annat lett till att drabbats hårt av lågkonjunkturen och jobbkrisen. visar prognoserna framöver att fler företag har fått ökad orderingång men fortfarande finns behov av riktade insatser. Trä-, glas- och fordonsindustrin har drabbats av stora neddragningar, vilket också påverkat den småskaliga tillverkningsindustrin, som i hög grad är beroende av de större företagen. Den negativa utvecklingen har lett till en dramatisk ökning av arbetslösheten. De samordnare som tillsattes har upphört med sitt arbete men behoven kvarstår inte minst vad gäller kompetenshöjande insatser för att klara den globala konkurrensen. Samordnarna för har inventerat vilka behov av insatser som behövs för att näringslivet ska ta fart och hjulen börja snurra. I Framtid finns förslag på investeringar i utbildning och arbetsmarknadsåtgärder samt behovet av forskning och utveckling. Det finns också ett behov av att bredda näringslivet så att länet har fler ben att stå på för att inte vara lika sårbart och för att näringslivet är präglat av mansdominerade arbetsplatser. Det finns en stor enighet bland branschfolk och fackföreningar som stöder samordnarens förslag. Många åtgärder är brådskande. Det vi nu kan konstatera är att regeringen gör ytterst lite. De har inte hörsammat samordnarnas förslag, vilket är förödande. Det behövs åtgärder för att näringslivet i regionen ska få konkurrensfördelar, inte minst mot exportmarknaden.
mot · GY02N215 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja . är ett företag som finns över hela och som erbjuder kompetensförsörjning med tjänster inom bemanning, utbildning, rehabilitering och omställning till individer, företag, myndigheter och organisationer. ägs av staten och hade en omsättning på . Bolaget har tidigare redovisat stora vinster men de senaste årsredovisningarna visar dock på en tillbakagång och förluster. Från att ha varit ett av de mest vinstrika utbildningsföretagen i landet tyngs nu av underskott. I uppdrag står tydligt att verksamheten ska koncentreras mot områden där konkurrensfördelar och uthållig lönsamhet kan uppnås. I strategi ligger också att öka intäkterna från företag och kommuner utan att förlora sin starka ställning på marknaden för arbetsmarknadsutbildning. har blivit ett framgångsrikt företag som opererar på en växande marknad för bemannings- och utbildningstjänster men utan ha något specifikt samhällsuppdrag. Branschen är både växande och välfungerande. Det finns dock problem med det statliga ägandet av . För det första sitter staten på flera stolar eftersom man både är beställare och utförare av utbildningar, som man också har ansvar för att granska utbildningsverksamhetens kvalitet. För det andra är staten den som ytterst reglerar marknaden och blir därigenom både domare och spelare på marknaden. Det gör att den fria konkurrensen riskerar att snedvridas och det skapas osäkerhet och orättvisa villkor för andra aktörer på marknaden. För det tredje kan det statliga ägandet innebära en begränsning för som företag att fullt ut verka på en konkurrensutsatt marknad och utveckla verksamheten på det sätt som företaget själv finner bäst. Det kan bli en politisk bedömning i stället för en ekonomisk bedömning av hur företaget bör utvecklas. klarar av att stå på egna ben, utan staten som ägare. För det fjärde visar de senaste ekonomiska rapporterna vilket ekonomiskt risktagande det är med statliga bolag. Stora vinster kan snabbt vändas till underskott. Det enda rimliga är att staten säljer och låter företaget bli en aktör som är jämlikt med övriga företag på marknaden. Då skapas bättre förutsättningar för företaget att växa av egen kraft och utifrån egna ambitioner och mål. Regeringens ambition att bredda ägandet och sälja statliga företag har varit framgångsrikt och bör fortsätta. Det bidrar till en positiv omstrukturering av svenskt näringsliv om varje aktör får stå på egna ben.
mot · GY02N216 · 2010-10-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbete ska leda till konkret handling. Många positiva reaktioner har det kommit på . Bland annat har konstaterat att man i huvudsak delar rapportens problembeskrivning och anser att förslagen till åtgärder är väl värda att utreda ytterligare eller beakta i den ekonomiska politiken. menar att det är viktigt att erfarenheterna från rådets rapport tas tillvara i praktiken. () vill att ska leda till konkreta åtgärder och Företagarna betonar vikten av att fortsätta rådets arbete. Oro finns dock, bl.a. hos , att arbete inte ska leda till konkret handling. Dessa synpunkter och denna oro förs fram i Svenskt Näringslivs nyhetsbrev . I nyhetsbrevet slås det fast att har varit den viktigaste utredningsinsatsen under den innevarande mandatperioden. Omfattande analyser och många förslag på åtgärder har kommit fram inom ramen för rådets arbete. Mot bakgrund av detta anser jag att arbete ska leda till konkret handling.
mot · GY02N218 · 2010-10-15 00:00:00 — Förändrat och förbättrat regelverk för elmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nordisk harmonisering av regelverken för bl.a. leverantörsbyten och mätning för att förbättra slutkundsmarknaden och avregleringen av marknaden för elmätare. avreglerades flera marknader i , bland dem marknaden för teletjänster. Under de närmast påföljande tio åren hade vi en förhållandevis hög produktivitet i den svenska ekonomin och den drevs till stor del av utvecklingen i tele- och kommunikationssektorn. Den hängde ihop med ökad internationalisering och konkurrens, men de svenska avregleringarna bidrog också och gjorde att nya och utvecklade produkter kunde få fäste på den svenska marknaden. Det visar på vikten av bra regleringar för att skapa förutsättningar för positiv konkurrens och hög produktivitet. Politiker bör som regel inte direkt styra marknaden och företagens aktivitet. Däremot är det viktigt att politiker sätter upp bra institutionella ramverk som uppmuntrar till god konkurrens och entreprenörskraft. Bra reglering av marknaden kan hjälpa företag att växa och vara innovativa. och samhälle drar nytta av ökad konkurrens som kan fostra innovation och utveckling. Konkurrens handlar inte bara om pris, utan även om utveckling av nya och befintliga varor och tjänster. Det omvandlingstryck som företag känner beror dels på konkurrensen på den inhemska marknaden, dels på det tryck som finns utifrån, särskilt för ett land som med en liten och öppen ekonomi. En välfungerande elmarknad som kan hålla konkurrenskraftiga priser är viktig både för svenska hushåll och företag. Alliansens energiöverenskommelse har förbättrat förutsättningarna för investeringar i kraftproduktion, bl.a. genom att planeringsmålet för vindkraft höjts till till 2020 och genom att det blir tillåtet att bygga nya kärnkraftsreaktorer när de gamla tjänat ut. Tillståndsprocessen för byggande av vindkraftverk förenklas också, vilket gör att ledtiderna för byggnation kan kortas. Även om det finns en nordisk marknad för själva elproduktionen, så är eltjänsterna till kund fortfarande i stort sett nationella marknader. För att öka konkurrensen om slutkunden behöver regelverken kring bl.a. leverantörsbyten och elmätning harmoniseras mellan de nordiska länderna. Förändrat och förbättrat regelverk kan också uppmuntra konsumenterna att göra fler aktiva val och därmed till ökad konkurrens. För att stimulera en fortsatt utveckling av elmarknaden bör därför bl.a. marknaden för elmätare avregleras.
mot · GY02N223 · 2010-10-21 00:00:00 — Ekonomiska risker vid stora evenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risken för förluster vid stora evenemang. Allt fler svenska kommuner investerar i stora arenor för att inrymma evenemang av olika slag, som konserter, idrottstävlingar, uttagningar till med mera. Dessa stora evenemang drar ofta mycket publik och är en god PR för kommunen som arrangerar. Det innebär även arbetstillfällen för restauranger och hotell i samhället. Men det finns också svaga punkter med evenemangsarenor. Det kan innebära ekonomiska risker att genomföra stora evenemang om man inte lyckas att dra tillräckligt med publik för att få balans i ekonomin. Därför behöver man se över på vilka sätt man kan minska arrangörernas risker mot förluster vid stora evenemang. En åtgärd som skulle kunna övervägas är inrättande av en statlig garanti mot förluster vid stora evenemang. Detta skulle kunna sökas av exempelvis en kommun och en arrangör i samarbete. i (S)
mot · GY02N224 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en levande landsbygd. I är industrin en viktig näringsgren med stor betydelse för den regionala tillväxten. Näringslivet med både små och stora företag är grundbulten för en levande landsbygd. Det kan vi se exempel på i både , , och . Det lokala näringslivet gör att vi kan välja att bo kvar i de mindre samhällena i stället för att tvingas flytta till de större regionala orterna i länet. är beroende av sin industriexport för att upprätthålla välfärden. är konkurrensen hård och det krävs kontinuerliga investeringar i forskning, utveckling och utbildning av arbetskraften för att vara konkurrenskraftiga. Nya marknader ger nya möjligheter för företag att växa och anställa. Det behövs särskilda insatser för att stärka den växande miljöteknikbranschen. Investeringar i energieffektiv och klimatsmart teknik kan främja exporten av svensk miljöteknik. Tjänstesektorns möjlighet till export måste uppmärksammas bättre än . Besöksnäringen är en växande bransch med möjligheter till ökad sysselsättning. Många internationella besökare lockas av möjligheterna att få vandra i våra svenska orörda skogar och ta del av naturupplevelser utöver det vanliga. För mig är det självklart att satsa på besöksnäringen. Tjänstesektorn får en allt större betydelse för jobben regionalt och lokalt. Vi behöver ta tillvara tjänstesektorns potential genom att satsa på forskning. Frågor som arbetsmiljö, organisation och ledarskap är också viktiga beståndsdelar. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster behöver forskningsanslaget riktat till små och medelstora företag stärkas. Trots att det råder hög arbetslöshet är bristen på rätt kompetens ett hinder för expansion och nyanställningar för många företag. För att säkra att småföretagen får tag på rätt kompetens behöver småföretagens behov uppmärksammas mer när utbildningssystemen byggs ut. ska konkurrera med kunskap, inte med låga löner.
mot · GY02N225 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för underleverantörer till fordonsindustrin att överleva och utvecklas. Med motiveringen att stödja fordonsindustrin som sysselsätter många anställda tog under förra mandatperioden ett beslut om ett så kallat räddningspaket. För ändamålet öronmärktes 28 miljarder, varav endast någon miljon har använts. Det har väckt berättigade frågor, liksom regeringens hantering generellt av fordonsindustrin. Det jag här vill peka på är dock situationen för underleverantörerna till fordonsindustrin. Det är en bransch där tusentals personer har mist jobben och arbetstillfällen har förlorats för alltid. Underleverantörer har tvingats i konkurs, några företag har flyttat utomlands och åter andra företag har lagts ned. I har många människor drabbats hårt av denna utveckling. Ett skäl för den dramatiskt negativa utvecklingen av denna industrisektor är att regelsystemet för stöd genom räddningspaketet inte var utformat för underleverantörer. Det handlar om att säkra jobb och produktion, hävdade regeringen när räddningspaketet antogs. kan vi konstatera att resultatet för underleverantörerna är det motsatta. Trots det har regeringen ännu inte gjort någon omprövning av reglerna. Regeringen bör pröva möjligheterna att förbättra förutsättningarna för underleverantörer till fordonsindustrin att överleva och utvecklas.
mot · GY02N226 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en framtidsinriktad näringslivspolitik. Många av framtidens jobb kommer att växa fram i små och medelstora företag. behöver en näringspolitik som underlättar för företagen att växa och anställa fler. Några vägar som bör övervägas är förbättrade möjligheter att anställa genom sänkt arbetsgivaravgift, särskilt för ungdomar som är arbetslösa. behöver också satsa på den kunskapsintensiva tjänstesektorn och högteknologisk industri, då behövs investeringar i forskning och utbildning. Det behöver bli enklare och tryggare att röra sig mellan företagande och lönearbete. Nyföretagandet behöver stimuleras. Vi behöver underlätta för företagen att få tillgång till riskvilligt kapital. Det kan ske genom att skapa en ny riskkapitalfond och genom att införa ett riskkapitalavdrag för investeringar i nystartade företag. Sammantaget är detta en framtidsinriktad näringslivspolitik som har goda förutsättningar att fungera i praktiken.
mot · GY02N227 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett bättre företagsklimat. Företagen är det svenska samhällets hjärta. Det är bara genom välmående företag vi kan bygga ett starkt där alla har ett jobb att gå till och kan känna en social trygghet. Det är därför en självklarhet att arbeta för underlättande och förbättrande av företagens villkor, för att på så sätt skapa fler jobb och minska utanförskapet. Det är oerhört viktigt att gynna och stimulera det som i grunden uppbär vår ekonomi. Det är naivt att tro att entreprenörskap och företag kan planeras eller kommenderas fram. Dock kan man med finans- och utbildningspolitiska styrmedel skapa ett samhälle där det är mer sannolikt att framgångsrika entreprenörer och företag kan få bärkraft. Mycket kan och bör göras för att ska kunna dra full nytta av den stora potential vi har i form av goda infrastrukturella förutsättningar, god ekonomi och starka handelsförbindelser. Att vara företagare ska inte vara besvärligt och förknippat med byråkratiskt krångel och statiska regelverk. Med ett friare företagsklimat ges landets företag bättre möjligheter att anpassa sina verksamheter och organisationsstrukturer efter vad som passar dem själva eller sin marknad. Den stora majoriteten av största företag grundades för . För att ska kunna utvecklas som nation måste fler och bättre företag startas. Nya företag skapar nya möjligheter och innovationer för framtida konkurrens. Ett viktig led i att skapa ett där egenföretagande snarare är en regel än ett undantag är att låta en entreprenöriell anda genomsyra hela utbildningssystemet. Med studier som stimulerar självförtroenden och viljan att ta för sig kan en grundläggande entreprenöriell strävan bli en naturlig del av lärandet på såväl grundskole- som gymnasienivå. Genom att främja elevernas nyfikenhet, kreativitet och beslutsförmåga skapas ett intresse för företagande för landets framtida företagare. Entreprenörskap som en pedagogik kan utmana och utveckla såväl rådande tankestrukturer som organiseringsformer och skapa nya grogrunder och förutsättningar för det svenska näringslivet. Genom att göra utbildningarna till naturliga mötesplatser för inspiration, reflexion och erfarenhetsutbyte får vi ett ökat samhällsklimat där entreprenörskapen är en del av vardagen. Att satsa på och underlätta för företagen är att satsa på . Med fler och bättre företag får vi ett levande , där fler människor har ett jobb att gå till . Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ger vi landets företagare ökade möjligheter att utvecklas.