ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Kr292 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapslyft i IT-samhället. IT-samhället skapar fantastiska möjligheter för många människor. Genom den utbyggnad, som började på socialdemokratiskt initiativ och som fortsatts av den borgerliga regeringen, har allt fler människor i vårt land fått tillgång till Internet och mobil kommunikation. Bredbandsutbyggnaden, Hem-pc-reformen och ITIS, d.v.s. IT i skolan, är exempel på viktiga byggstenar som använts på vägen in i IT-samhället. Men den digitala klyftan minskar inte. Det finns människor som ännu inte insett fördelarna med IT-samhället och sådana som inte vågat ta steget in i det. Det finns också de som inte har råd. Det finns äldre personer som lämnas utanför IT-samhället för att de inte haft samma möjligheter som andra att ta till sig den nya tekniken. Det finns alltså en mängd anledningar till att vi skyndsamt måste se till att den digitala klyftan minskar. Tillgång till dator är inte det samma som förmåga. För att stärka människors verkliga möjligheter krävs en rejäl satsning på utbildning för dem som står längst ifrån IT-användandet. Det behövs ett folkbildningsprojekt på bred front med målet att öka kunskapen och medvetenheten kring IT-tjänster och dess användande. , folkhögskolor, bibliotek och ideella organisationer borde involveras i detta kunskapslyft. Man kan även tänka sig att utbilda IT-ambassadörer som kan hålla utbildningar eller som kan hyras in för föreläsningar.
mot · GY02Kr293 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att tar över ägandet av för att bevara och säkra områdets framtida långsiktiga förvaltning. Bruksmiljön i med världens enda bevarade vallonsmedja är unik. Det som gör vallonsmedjan så särskilt värdefull är att den är väl bevarad och står helt intakt med utrustning i sitt ursprungliga skick. Bruksmiljön blev byggnadsminnesmärkt för . står denna rikedom under ett stort hot. Byggnaderna håller på att vittra sönder och som ansvarar för underhåll har inga resurser för att underhålla byggnaderna i den utsträckning som behövs. Det är med andra ord högst akut att åtgärder vidtas. Enligt skulle vara en lämplig förvaltare av bruksmiljö. Staten bör därför undersöka möjligheten att låta ta över ägandet av byggnaderna, allt för att bevara denna värdefulla kulturbygd.
mot · GY02Kr294 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för att bekämpa ungdomars utsatthet. Vi möter allt oftare tidningsrubriker om bränder i skolor, stenkastning och våld. Särskilt är det storstädernas ytterområden som drabbas. I är , , och särskilt utsatta. Detta våld kan inte försvaras eller accepteras. Men det är inte heller så enkelt att bara rop på fler poliser hjälper. Det ökande våldet drabbar i ökande grad också ungdomar själva. anmäls cirka 12 000 fall av misshandel där offren inte känner gärningsmännen. Enligt , Brå, uppger av ungdomarna att de slagit någon så illa att denne behövt söka sjukvård. Det vanligaste offret är en pojke . Enligt Brå har våldet i och för sig varken ökat eller minskat över åren. Däremot har det vuxit fram en våldskultur i vissa ungdomsgäng. Det innebär till exempel att de slåss i sitt fotbollslags namn, för sin skola mot någon annan eller en stadsdel mot en annan. Också de kriminella gängen har ökat. Det är den utvecklingen vi oroas av i och andra storstäder . Men även landsbygden drabbas allt mer av detta problem. För att bryta denna trend krävs en aktiv politik på många områden. Vi måste som vuxna låta ungdomarna ta plats. Ungdomars växande känsla av att lämnas utanför måste brytas. Det kräver insatser på många områden. Varje barn behöver en god start i livet. Den goda starten innefattar en bra mödra- och barnhälsovård, där samverkan mellan olika stödfunktioner inte bara blir ord på papper utan en verklig service till unga familjer, familjecentraler som erbjuder ett flexibelt och kompetent stöd till föräldrar där både föräldrastöd och professionell barnhälsovård och socialtjänst samverkar med barnets bästa som utgångspunkt. En ordentligt utbyggd förskola, med pedagogisk kompetens och med riktade resurser som stöd för barn med särskilda behov och små barngrupper, blir en god uppväxtmiljö för barn och ett särskilt stöd för utsatta barn och familjer. Mödravårdscentraler och barnavårdscentraler, liksom förskola och skola räds ibland att anmäla missförhållanden till . Det är felriktad omsorg. Går man inte tidigt slipper man ofta tvångsinsatser. Så länge det gäller små barn är föräldrarna ofta motiverade att ta emot hjälpinsatser. Ge varje skola en kontaktpolis. Den ökande fattigdomen måste brytas. Skillnaderna mellan barn är fortfarande alldeles för stora i . Enligt , , ökar barnfattigdomen i bland alla barn , från 2009. För ensamstående med barn är ökningen ännu högre. En politik för barn och unga och mot ökande våld måste därför omfatta en mer rättvis fördelningspolitik med höjda underhållsstöd, flerbarnstillägg och bostadsbidrag som ett ytterligare stöd till föräldrar och deras barn och unga. Därtill behöver vuxenvärlden satsa på ungdomarnas utveckling och hälsa. Ungdomshus, samlingslokaler, idrotts- och kulturverksamhet ger alternativ till destruktiva gäng. Rätt till snabb hjälp när problemen dyker upp kan skapas via en fungerande skolhälsovård. Så skapar vi en ung generation med framtidstro i stället för utanförskap.
mot · GY02Kr297 · 2010-10-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet för alla i att följa de nordiska ländernas public service-utbud i tv. Möjligheten att se tv från de övriga nordiska länderna är inte bara en angelägenhet för folk som bor i gränsbygder eller för språkliga minoriteter i respektive land. Det är frågan om att möjliggöra ett mångsidigt kulturutbyte mellan de nordiska länderna. Det borde vara en självklarhet att alla i har möjlighet att följa de andra nordiska ländernas public service-programutbud. Tv-samarbetet i är viktigt för att stärka samhörigheten och den språkliga och kulturella gemenskapen. Det tv-samarbete som utvecklats mellan de nordiska public service-företagen fungerar relativt väl, även om det inte på långt när motsvarar de ambitiösa planer som formulerats . Tv-tekniken utvecklas snabbt, och i övergången till digitaltekniken erbjuds många nya möjligheter till ett breddat och utökat samarbete. Det har också visat sig att trots att alltmer material från tv-kanaler i de nordiska länderna är tillgängligt på Internet är möjligheterna att se det från ett nordiskt grannland begränsade med hänvisning till upphovsrätten. Eftersom public service-företagen finansierar sin verksamhet huvudsakligen med offentliga medel är det rimligt att utgå ifrån att mottagandet i grannländerna ska vara avgiftsfritt. En viktig utgångspunkt är att det skapas en gemensam nordisk public service-hemmamarknad, där även grannlandstittandet ingår i den nationella tv-avgiften.
mot · GY02Kr299 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en utredning om framtida inriktning och omfattning av verksamheten vid . Under den förra mandatperioden genomfördes den första genomgripande utredningen om kulturpolitikens inriktning och arbetsformer . och den efterföljande remissbehandlingen resulterade i propositionen Tid för kultur som antogs av . Med den nya kulturpolitiken tas en rad viktiga steg för att föra kulturen närmare medborgarna. Utbyggnaden av Skapande skola innebär att barn och unga i hela landet får möjlighet att uppleva kultur och utveckla sin kreativitet. Genom den samverkansmodell som införs successivt får regionerna ett ökat inflytande över det statliga stödet till kulturen. En annan viktig förändring är den analysmyndighet som inrättas 2011. Den innebär ökade möjligheter att få underlag och analyser för att fortsätta den förnyelse av kulturpolitiken som inleddes med . Samverkansmodellen och Myndigheten för kulturanalys innebär att den roll som har haft delvis förändras. Regeringen uppmärksammar detta i budgetpropositionen där en översyn av verksamhet föreslås. Mot bakgrund av de stora förändringar som sker inom kulturpolitiken är det dock angeläget att göra en mer genomgripande utredning av verksamhet, dess inriktning, arbetsformer och omfattning. Inte minst är det viktigt att klargöra ansvarfördelningen mellan och Myndigheten för kulturanalys, liksom hur verksamheten vid de båda myndigheterna bör utvecklas . En annan central fråga gäller framtida roll när samverkansmodellen är fullt utbyggd. Sist men inte minst är det viktigt att se över bidragsgivning för att säkerställa att verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och bidrar till att de nya kulturpolitiska målen förverkligas. I av stora förändringar är det av stor vikt att det finns en väl fungerande stabsmyndighet som säkerställer att den politik som beslutats av kan genomföras och att de samlade resurserna används så effektivt som möjligt. Det är därför vår uppfattning att regeringen bör tillsätta en utredning som kan lämna förslag till framtida inriktning och omfattning av verksamheten vid .
mot · GY02Kr300 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för . är en av världens bäst bevarande gruvmiljöer. skattkammare och Riksens främsta Clenodium är namn som gruvan fått . finns dock ingen gruvdrift som genererar silver. Men gruvan är en kulturhistorisk klenod. Som besökare kan man lära sig mycket om gruvdrift . Många gruvorter bär prägel av den gamla tillmakningsmetoden, d.v.s. att gruvarbetarna eldade mot bergväggen för att sedan bearbeta den med enkla verktyg. under jorden kan man vandra i gruvorter och uppleva mäktiga bergrum. Ovan jord finns ett trettiotal kulturbyggnader. Lillgruvan förklarar pedagogiskt gammal gruvteknik för barnen. 75 000 besöker gruvområdet varav 30 000 besökare gör nedstigning i gruvan. Förutom intäkter från visningsverksamheten får visst kommunalt bidrag. Kostnaderna för att förvalta de kulturhistoriska byggnaderna är dock omfattande. borde vara ett riksintresse av stor betydelse att slå vakt om som en traditionsrik riksklenod. Vi vill därför uppmuntra en dialog mellan den lokala och regionala nivån samt staten för att säkerställa bevarandet av detta kulturhistoriska arv.
mot · GY02Kr301 · 2010-10-26 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kultursatsning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en miljardsatsning på ett kulturlyft. Vi vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Vi har som reformambition att genomföra en miljardsatsning på ett kulturlyft . Satsningen ska till exempel kunna rymma en maxtaxa i kultur- och , ett återinförande av succén med fri entré på statliga museer och ett nytt populärkulturcentrum för film, musik, dataspel och serietecknande. tar vi ett första steg och avsätter till kultursatsningar, utöver regeringens nivå.
mot · GY02Kr303 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma nationella riktlinjer för bidrag till föreningsliv i syfte att stötta en bred rekrytering av barn och ungdomar till fysisk aktivitet. års forskning visar att regelbunden fysisk aktivitet under barn- och ungdomsåren ger positiva hälsoeffekter i vuxenlivet. Barn och ungdomar behöver regelbunden fysisk aktivitet för att utvecklas och må bra och för att inte drabbas av ohälsa och sjukdom senare i livet. Barn som är motoriskt aktiva har också mindre viktproblem och bättre psykisk hälsa än motoriskt passiva barn. Många barn har en livsstil som innebär stor risk för framtida ohälsa, och övervikt bland barn och ungdomar är ett växande problem. Aktivitetsmönster etableras tidigt i livet och har sedan en tendens att följa oss in i vuxenlivet. Det är därför viktigt att vi med gemensamma och kraftfulla insatser i skolan ökar alla barns förutsättningar att vara och förbli fysiskt aktiva. En rapport från den avslutade hjärtkongressen i visade att fler gymnastiklektioner leder till avsevärt förbättrad hälsa hos barn och att framtida risk för fetma och hjärt-kärlsjukdomar minskar. Mer och intensivare gymnastik i skolan kan alltså innebära en billig försäkring mot ett av våra allra största folkhälsoproblem. skriver Skolinspektionen att var femte högstadieelev inte deltar i skolgymnastiken. Skolidrotten är alltför snäv. Det är för mycket bollspel som inte avspeglar intentionerna i kursplanen. Ett alltför ensidigt utbud av bollspel motsvarar inte olika barns behov av rörelse och fysisk aktivitet. Fritidsaktiviteter ska vara en rättighet för alla barn. Kommuners och landstings folkhälsouppdrag inkluderar även barn, och alla barn oavsett exempelvis funktionshinder, kön eller etnisk bakgrund. Därför är det en olycklig utveckling, som hänt i exempelvis , när kommuner ändrar stimulansen till fritidsaktiviteter från att stärka föreningar och deras rekryterande uppdrag till att införa olika former av aktivitetspeng. Detta är att frångå sitt folkhälsouppdrag till förmån för ett individualistiskt perspektiv. Mot denna bakgrund behöver nationella riktlinjer utformas för bidrag till föreningsliv i syfte att stötta en bred rekrytering av barn och ungdomar till fysik aktivitet.
mot · GY02Kr304 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tv-licensen ska täcka upphovsrättskostnader. Det är rimligt att den radio- och tv-avgift som vi tittare betalar skall täcka upphovsrättskostnader för SVT:s program, oberoende av boendeform eller vilken teknisk infrastruktur tv-tittaren använder. Det ska inte spela någon roll om licensbetalaren bor i villa eller i lägenhet. En ståndpunkt som också delas av intresseorganisationer såsom , och Fastighetsägarna. Tv-distributörer som sänder via trådbunden infrastruktur, det vill säga via fiber-, LAN-, koppar- eller kabelnät, är skyldiga att vidaresända SVT:s kanaler till sina kunder enligt lagen om vidaresändningsplikt. För denna vidaresändning har samarbetsorganisationen rätt att ta ut en upphovsrättsersättning. Beloppet är ännu inte så högt, endast en dryg krona per hushåll och månad, men därmed är en ny princip sjösatt och avgiften kan successivt börja höjas. På så sätt blir det dyrare att se på SVT i en lägenhet än i en villa. Detta är ett orimligt och bör agera för att SVT:s programutbud ska kosta lika i slott eller koja, i lägenhet eller i villa.
mot · GY02Kr305 · 2010-10-21 00:00:00 — Kultur- och informationscentret Gaaltije tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och informationscentret Gaaltije. Kultur- och informationscentret Gaaltije, som är en av de få samiska institutioner som finns i och den enda på sydsamiskt område, kan indela sin verksamhet i följande områden: Språk, historia och kultur. Näring och samhälle. Information och kunskapsförmedling. Mötesplats och samiskt marknadstorg. Centret har funnits . har ny finansiering för nya projekt framställts och genom projekten har centret en aktiv verksamhet. Dock finns ingen finansiering för att bedriva basverksamhet, vilket gör att den utförs genom tidigare balanserade medel. I inledningsskedet har det varit ett bra och smidigt sätt att bedriva EU-projekt. Verksamheter med olika inriktningar har kunnat starta som det gett möjligheter att pröva nya och intressanta idéer och därmed göra insatser för att utveckla såväl det lokala som regionala kultur- och samhällslivet. Men allt eftersom resultaten förankrats och verksamheten stabiliserats har Gaaltije kommit att uppfattas som en fast institution med en säker och stabil ekonomi. En bidragande orsak till denna uppfattning kan vara att Gaaltije sedan starten haft en på årsbasis fast personalbemanning på fyra till fem personer som varit projektanställda. För att bl.a. tillmötesgå de krav som ställts har Gaaltije sökt samarbete med andra institutioner och organisationer. Exempelvis har Gaaltije haft ett samarbetsavtal (avsiktsförklaring) med i (numera ) för att förbättra den samiska forskningen på sydsamiskt område. i och länsmuseerna i , och är andra parter Gaaltije haft nära kontakt och samarbetat med i olika projekt. Samarbetet gentemot Saemien Sijte i Snåsa, Röros museum och Sör-Tröndelag Fylkesbibliotek har prioriterats för att stärka och markera det gränsöverskridande samarbete som är naturligt i samiska sammanhang. Ett annat prioriterat område har varit att förbättra informationen om samerna för att det är viktigt att samerna ges möjlighet att ge sin bild av sin historia och kultur, sitt språk och samhällsliv. Gaaltije har t.ex. producerat cd med information om sydsamerna och ett femtontal böcker och skrifter antingen i egen regi eller i samarbete med andra förlag. Projekt som pågår nu är följande: Samiska rummet en sammanställning över samiska vittnesmål såsom arkeologiska lämningar, berättelser, skog- och markrester m.m. Detta bedrivs som ett interregprojekt tillsammans med Saemien Sijte i Snåsa och . Gaaltije-Motor ett turismprojekt med ambition att skapa en sydsamisk turistdestination i JämtlandHärjedalen. ett projekt med syfte att skapa en allmän utveckling i Frostvikenområdet. Tillsammans kan dessa projekt sysselsätta sex personer fram t.o.m. . Men för att säkerställa arbetet med grunduppdraget måste Gaaltije hitta en basfinansiering för verksamheten. Som en insats för att stärka möjligheterna till inflytande och påverkan att utveckla fjäll- och glesbygden bör regeringen se över hur finansieringen av basverksamheten i Gaaltije ska ske.
mot · GY02Kr306 · 2010-10-21 00:00:00 — Ökat samarbete mellan kommunerna och idrottsrörelsen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmuntra samarbete mellan kommunerna och idrottsrörelsen. Barnfamiljer i dagens samhälle har svårt att få tiden att räcka till. Mindre barn går ofta direkt från skolan till fritidshem. Många föräldrar hämtar barnen och skyndar sig hem efter arbetet för att hinna äta och sedan skjutsa barnen till olika aktiviteter. För att minska stress för både barn och föräldrar skulle ett samarbete mellan fritidsgårdar, skolan, idrottsrörelsen och kulturlivet kunna utvecklas. Genom att kombinera fritidsgårdarnas verksamhetmed olika idrotts- och kulturaktiviteter skulle stressen för både barn och föräldrar minska, och fler barn skulle ges möjlighet att delta i fritidsaktiviteter och röra på sig. Ett första steg för att uppnå detta är att uppmuntra kommuner till ett tätare samarbete med idrottsrörelsen. Det skulle ge många positiva effekter både för samhället i stort och för de enskilda individerna. Ett annat sätt att uppnå önskad effekt i form av minskad stress är att samordna skjutsandet inom ramen för Idrottslyftet och Handslaget. Idrottsrörelsen i samarbete med skola och fritids kan samordna en del av de skjutsar som föräldrar annars har svårt att få ihop. Barnen skulle hämtas vid skola eller fritids och komma till aktiviteterna utan föräldrarnas försorg, vilka sedan hämtar barnen efter idrotts- eller kulturaktiviteten.
mot · GY02Kr307 · 2010-10-21 00:00:00 — En översyn av de samiska statliga kulturmedlen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de statliga samiska kulturmedlen. beslutar om fördelningen av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer enligt bestämmelserna i sametingslagen (1992:1433) och det kulturpolitiska handlingsprogrammet. Bidraget är avsett som ett allmänt stöd åt samerna och de samiska organisationerna för samisk forskning eller forskarutbildning, samiska medier, samisk teater-, slöjd- och biblioteksverksamhet och samegårdar samt för projektbidrag till kulturella ändamål. De statliga kulturmedlen uppgår till . Den summan har varit densamma . fördelar anslaget över olika poster, men av dessa medel ska enligt regleringsbrevet gå till samisk biblioteksverksamhet. är, av staten, öronmärkta för samisk teater. Utöver detta erhåller samisk kultur och samiska organisationer från Samefonden. För att förbättra och utveckla den samiska kulturen bör en översyn göras av de statliga samiska kulturmedlen som legat på samma nivå .
mot · GY02Kr308 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bergslagen. Stiftelsen har alltsedan 1986, dvs. , varit verksam i södra och . Bergslagen började som ett nyskapande museiexperiment, men har utvecklat en stark samarbetsorganisation mellan sju kommuner och två län: , , , och i samt och i . är ingen byggnad med samlingar av föremål utan består av 49 autentiska besöksmål av stort industrihistoriskt och kulturhistoriskt intresse fördelade i de sju kommunerna. Miljöerna uppvisar olika teman såsom hyttor, smedjor, gruvor och bostäder av skilda slag, vilka synliggör Bergslagens unika historia. Detta pärlband av historiska originalmiljöer binder samman nutidens människor i hela regionen. De utgör en identitetsskapande och gränsöverskridande helhet som går in i två län. har för skolorna i området blivit en omfattande kunskapsresurs, som förmedlar viktiga insikter om människans arbete och villkor i det Bergslagen som kom att bli grunden för den moderna industristaten . har en liten organisation. Samarbetet med kommunerna sker via kultur- och turistförvaltningarna i respektive kommun. Det mesta av arbetet som sker ute i miljöerna är av ideell karaktär. Ekonomin baseras dels på stiftarnas årliga fasta bidrag, dels bidrar de båda länsmuseerna med vardera. För en bredare verksamhet och särskilda projekt söks medel ur statliga fonder och från EU. har skapat sig en god plattform, men har ändå svårt att bryta igenom för att skapa en fortsatt god utveckling och framför allt en god vidareutveckling av tidigare insatser. De stiftande kommunerna är var för sig hårt trängda av ekonomiska bekymmer då samtliga lider av minskande befolkning och därav minskade skatteintäkter. ingår i ett nationellt och även internationellt nätverk av ekomuseer, som det är önskvärt och nödvändigt att ytterligare utveckla. Ett bra samarbete över gränserna gör Bergslagen än mer attraktivt som besöksmål för Europaturism. Likaså bör aktiviteter i miljöerna utvecklas. Näringslivet i Bergslagen gynnas av detta. har skapat sig en stark ställning i svensk kultur- och museivärld, men behöver en tryggare finansiering för att kunna utvecklas på ett för Bergslagen gynnsamt sätt och i den riktning som människor i området har rätt att förvänta sig. Med anledning av detta borde i botten ha en långsiktig och breddad finansiering som grund till gagn för både stat och den bygd inom vilken museet är verksamt.