ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02U252 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara aktivt i arbetet med klimatfonden och och om att stärka den gemensamma nordiska insatsen inom ramen för Nordic Climate Facility. Ett av de mest konkreta resultaten av (COP 15) i var beslutet att upprätta den gröna klimatfonden, . Bildandet av fonden är ett konkret förslag inför förhandlingarna av COP 16 i . Flera länder har meddelat att de vill bidra med medel till fonden. Inrättandet av fonden samt en framgångsrik finansiering av den kan ha en mycket god positiv inverkan på de globala klimatförhandlingarna. De nordiska länderna med i spetsen har medverkat till att utveckla den så kallade REDD-ordningen, Reducing Emissions from Deforestation and . Den ska skapa ekonomiska incitament till att reducera utsläpp av klimatgaser från avskogning i . Arbetet med att inrätta REDD-ordningen pågår inför COP 16 i . Inrättandet av REDD väntas främja det bredare globala samarbetet i klimatarbetet. Inom ramen för det nordiska samarbetet har det med medel från inrättats en speciell finansieringsordning, Nordic Climate Facility, som skall främja utväxling av teknologier, kunskap och innovationer mellan och fattiga . Ordningen har till syfte att främja de fattiga drivkraft till att både reducera utsläpp av klimatgaser och att anpassa sig till klimatförändringarna. Fondens första finansieringsbehov var på . Fonden drivs i samarbete med /Nefco. Den första erfarenheten av fonden indikerar att den kan bli ett effektivt instrument i en samlad nordisk insats med att hjälpa fattiga att anta och hantera klimatutmaningen. Klimautmaningen är en global utmaning som kräver globala lösningar. Alla länder har ett ansvar för att anta och hantera utmaningen. Men ansvarsbördan kan inte fördelas lika på alla länder. De industrialiserade länderna, inklusive de nordiska, måste ta på sig ett stort ansvar och bidra till att finansiera nödvändiga teknologiöverföringar till . En framgång i finansieringsutmaningen kan bidra positivt i de globala klimatförhandlingarna. Därför behövs det en stark och samlad nordisk insats i arbetet med att finansiera klimatsatsningar i . Det är också nödvändigt att de nordiska länderna samarbetar aktivt för att etablera , REDD och Nordic Climate Facility.
mot · GY02U253 · 2010-10-21 00:00:00 — Fonden för Auschwitz-Birkenaus bevarande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt åtagande att stödja restaureringen av förintelselägret i . En skriftlig fråga i riksdag om vilka åtgärder utrikesminister avsåg att vidta för att ska bidra ekonomiskt till bevarandet av för kommande generationer resulterade i att bidrog med till fonden för Auschwitz-Birkenaus bevarande. Bakgrunden var att själva lägren och deras byggnader håller på att falla sönder tillsammans med lämningarna av fångarna. Detta är bekymmersamt eftersom lägren bör bevaras för att påminna oss och kommande generationer om hur 13 miljoner människor miste livet i nazisternas koncentrationsläger. Av dessa var 5,36,3 miljoner judar, 2,5 miljoner kristna polacker, 3,3 miljoner sovjetiska krigsfångar och 200 000500 000 romer. Dessutom dog stora grupper av t.ex. handikappade, motståndsmän, homosexuella och Jehovas vittnen. Den viktigaste och värsta platsen i Förintelsens historia är där 1,5 miljoner miste livet. av kostnaderna för att bevara dessa minnesmärken har täckts av polska staten, och först kom det första utländska bidraget. behövs dock en investering på , vilket fått flera länder att vakna upp och inse vikten av att bevaras för eftervärlden. Svenska staten har alltså gått in med och med . Detta är mycket positivt. bör även långsiktigt åta sig att ekonomiskt stödja restaureringen av . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02U254 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ställa sig bakom Dohadeklarationen om familjen. FN:s familjeprogram (United Nations Programme on the Family) syftar bland annat till att målen från FN:s internationella familjeår (1994) förverkligas, att ett familjeperspektiv integreras i alla politiska beslut på nationell, regional och global nivå (däribland solidaritet mellan generationerna) samt att forskning kring familjen kan finansieras och hålla hög kvalitet. högtidlighöll tioårsjubileet för det internationella familjeåret genom att bl.a. hålla regionala FN-konferenser i (), (), (), () samt (). På den avslutande konferensen i () antogs Dohadeklarationen om familjen av de samlade delegaterna. antog generalförsamling Dohadeklarationen om familjen med konsensus, utan att någon begärde votering. Fram till har 151 av världens 192 nationer ställt sig bakom deklarationen som co-sponsors. Dohadeklarationen utgår från § 16:3 i FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna där det står att familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället med rätt till skydd från samhället och staten. Rapporten från the liksom Dohadeklarationen som antogs där är nu officiella FN-dokument; rapporten är publicerad av FN som A/59/599 () och Dohadeklarationen är publicerad av FN som A/59/592 (). Båda dokumenten finns online på FN:s hemsida . Initiativet om en deklaration som uppmärksammar behovet av att stödja och skydda familjer har drivits av G77-länderna, dvs. Dessvärre tillhör de länder som ännu inte undertecknat deklarationen. bör därför skyndsamt ställa sig bakom Dohadeklarationen som en av dess undertecknare, så att vi till 20-årsjubileet av ställt oss bakom deklarationen. Skånberg (KD)
mot · GY02U256 · 2010-10-25 00:00:00 — satsningar på fossila bränslen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya energistrategi. är en viktig del i den globala kampen mot de två stora utmaningar som världen står inför: fattigdom och klimatförändringar. Dessa två utmaningar måste bekämpas gemensamt. En viktig del i detta arbete är att ge fattiga och utsatta människor i utvecklingsländer tillgång till förnyelsebar energi. Genom tillgång till elkraft från sol-, vind- och småskalig vattenkraft och andra typer av grön energi kan fattiga människor till exempel laga mat och värma sina bostäder utan att använda ved och därmed kan utsläppen av koldioxid och sot i atmosfären minskas. stöd till energisektorn har varit inriktat på fossila bränslen. Vissa steg i rätt riktning har tagits när det gäller bankens energisatsningar. Stödet till förnyelsebara energikällor har ökat . Men när det gäller satsningarna på fossila bränslen kan man se en mycket oroande trend, med ökningar under fyra av de fem senaste åren1. Under det senaste räkenskapsåret var stödet till fossila bränslen . Det rimmar väldigt illa med ansträngningar för internationellt samarbete i klimatfrågan. Risken finns att många medelinkomst- och utvecklingsländer genom aktivt stöd av låses in i fossila investeringar och ohållbara energisystem för . De satsningar som görs i energisystem måste kunna leverera energi även runt 2050 då alla bedömare menar att energiproduktionen måste helt ha fasat ut fossil användning. måste sätta upp ett tydligt mål att fasa ut sitt stöd till fossila energiformer. För medelinkomstländer bör detta göras . I utvecklingsländer bör enbart de fossilprojekt stödjas som ger direkt energi till fattiga grupper och som inte kan ersättas av förnyelsebara alternativ. Inte sällan är dessa satsningar storskaliga och med tveksamma effekter för fattigdomsbekämpningen2. Dessutom når man inte de fattiga enbart genom satsningar på produktion av energi då de fattiga på landsbygden i utvecklingsländer sällan har tillgång till elnätet3. lån till sydafrikanska energijätten av ett stort kolkraftverk i Medupi illustrerar behovet av en ny energistrategi. vars utsläpp av koldioxid beräknas bli omkring , motsvarande hälften av årliga utsläpp och lånet på har stötts av alliansregeringen, både i och i kammare. För att på ett effektivare sätt arbeta med klimatvänlig fattigdomsbekämpning bör satsa på decentraliserade lösningar med förnyelsebar energi så att fattiga människor kan få tillgång till energi. Det är viktigt att den energistrategi som banken beslutar om i mitten av nästa år4 avspeglar behovet av hållbara energilösningar och fattigas tillgång till energi. har som medlem i en möjlighet att driva utvecklingen i denna riktning. Energy Sector Financing Update .http:///en/Issue. UNDP (2004) World Energy Assessment, .
mot · GY02U259 · 2010-10-19 00:00:00 — Ratificering av tilläggsprotokollet till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ansträngningar görs för att uppnå konsensus för en ratificering av tilläggsprotokollet till . En arbetsgrupp under FN:s har fått i uppdrag att arbeta med att ta fram ett förslag på tilläggsprotokoll till konventionen för de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (). Tilläggsprotokollet är tänkt att innehålla en klagomekanism för enskilda eller grupper vars rättigheter enligt konventionen kränkts. Ett sådant tilläggsprotokoll finns redan för konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. har tillsammans med bland annat , , , , , , , , , , , , , och ansett att det är nödvändigt att fortsätta diskussionerna för att om möjligt uppnå konsensus. Då arbetet med mänskliga rättigheter är en mycket angelägen fråga för är det viktigt att ansträngningar görs för att uppnå konsensus för en ratificering av tilläggsprotokollet till . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02U260 · 2010-10-21 00:00:00 — Fortsatt arbete för mänskliga rättigheter och skyldigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen fortsätter att sprida information om FN:s förklaringar om de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad dialog och utökad information för att också tydliggöra samhällsmedborgarnas och samhällets skyldigheter. Utgångspunkten för beslut och satsningar på såväl nationell som internationell nivå bör alltid vara de mänskliga rättigheterna. Det är därför positivt att regeringen har en särskild webbplats om mänskliga rättigheter, för kunskapsspridning. Här finns bland annat information om regeringens arbete för mänskliga rättigheter i och i svensk utrikespolitik. På webbplatsen finns också nyheter, konventioner, skrivelser, publikationer och rapporter om de mänskliga rättigheterna i världens alla länder. Om vi alla levde efter FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter skulle vår värld se bättre ut. Det är angeläget att frågor om folkrätt samt mål och inriktning för den svenska politiken för de mänskliga rättigheterna hålls aktuella. redovisade vid behandling av MR-motioner sin syn på mänskliga rättigheter i , , , , , , , , och . Det är givetvis välkommet, men frågor kring mänskliga rättigheter behöver givetvis genomsyra kontakter med övriga länder. Regeringen tar på olika sätt upp frågor kring MR. Det är därför angeläget att regeringen fortsätter att sprida information om vikten av att alla folk och länder lever efter FN:s förklaringar om de mänskliga rättigheterna. Det finns i vårt samhälle en misstro mot offentliga verksamheter, lagar och beslut. En del av orsaken kan bero på att medborgaren har en uppfattning om vad han eller hon kan kräva av samhället, medan samhällets ansvar ligger på en helt annan nivå. Det är viktigt att bryta trenden och skapa nytt förtroende mellan medborgare, politiker och den offentliga verksamheten. Det krävs ett tydliggörande av medborgarens rättigheter och skyldigheter samt samhällets ansvar och skyldigheter. En ökad dialog är därför nödvändig samt också utökad information om såväl rättigheter som skyldigheter som varje samhällsmedborgare åtnjuter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02U261 · 2010-10-21 00:00:00 — De kristnas situation i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om roll att verka för att efterlevs i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de kristnas situation i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta hänsyn till den rådande situationen för kristna minoriteter i när asylärenden behandlas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till ett dialogmöte mellan ledare för kristna och muslimska samfund i syfte att förhindra religiös förföljelse samt finna konstruktiva vägar till ett återuppbyggande av det civila irakiska samhället. 1 Yrkande 3 hänvisat till SfU. I har ett hat gentemot kristna, som anses stå på västmakternas sida, inneburit att kristna präster har kidnappats och mördats. Många kristna har flytt och sökt asyl bland annat i och känner en stor oro över att bli avvisade tillbaka till . Kristna som är kvar avstår från att röra sig utomhus av rädsla för att drabbas av kidnappning och våld. Kristna och muslimska ledare i träffas då och då för att samtala om den svåra säkerhetssituationen i . har situationen blivit svårare. Kristna kyrkor, liksom sunni- och shiamoskéer förstörs och våld och förföljelse sker . Kyrkoledare som besökt beskrev som ett land med allmän laglöshet där kriminella gäng och extrema grupper härjar fritt. Kyrkoledare och muslimska ledare ber om hjälp Kyrkoledare och muslimska ledare ber därför om hjälp att skapa fred och säkerhet i , vilket är en förutsättning för ett fungerande liv. Minoritetsgrupperna är i akut behov av säkerhet och trygghet. Det är exempelvis också ett akut behov att återuppbygga en fungerande infrastruktur för att kunna leverera elektricitet och rent vatten till befolkningen. I internationella kontakter bör , genom EU och FN, verka för att regler efterlevs, vilket innebär ett ansvar för framförallt att upprätthålla lag och ordning i . bör också ta hänsyn till den rådande situationen som kristna minoriteter utsätts för när asylärenden behandlas. Dessutom bör möjliggöra dialogmöten på neutral mark utanför där representanter för religiösa mosaik kan mötas för att samtala om hur de positivt och konstruktivt kan bidra till återuppbyggnaden av det civila samhället i och hindra våldsutövande. Representanter för alla de historiska kyrkor som funnits i , sedan den första kristna tiden, tillsammans med kyrkor med kortare historia samt shia- och sunnimuslimska representanter ber om hjälp och stöd för att kunna träffas på neutral mark och samtala i öppenhet. Ett svenskt initiativ till att ett religiöst dialogmöte äger rum kan bidra till en viktig symbolhandling på vägen mot fred och säkerhet. I förlängningen skulle det innebära att människor slipper fly från sitt hemland samt att utbildade läkare, lärare och ingenjörer kan stanna och medverka till en återuppbyggnad av .
mot · GY02U265 · 2010-10-21 00:00:00 — En särskild barnkommissionär i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att en särskild barnkommissionär inrättas i EU. Barn far illa i många av EU:s medlemsländer. Barnfattigdomen ökar, gatubarn tas inte om hand, det finns barn som inte får gå i skolan osv. Detta trots att EU slagit fast att etablera en omfattande EU-strategi för att effektivt främja och skydda barns rättigheter i EU:s inre och yttre politik ska prioriteras och att EU ska stödja medlemsstaterna i detta arbete. EU har redan gjort sådant som påverkar barns rättigheter inom områden såsom asyl och migration, barns hälsa och välfärd, barnfattigdom och utanförskap, utbildning, familj och våld mot barn. Det är bra med en EU-strategi för barns rätt, men det behövs mer. Det behövs en särskild europeisk kommissionär för barns rättigheter. I en EU-policy som ska se till barns bästa måste man inom EU avsätta den tid, de resurser och det engagemang som faktiskt krävs. Därför bör arbeta för att en särskild barnkommissionär inrättas. Trots att det bor nästan 100 miljoner barn och ungdomar i EU finns ingen särskild kommissionär som enbart ägnar sig åt barnfrågor och bevakar barnperspektivet. i (S)
mot · GY02U266 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . ägde det första signeringstillfället för ett tilläggsprotokoll till , konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, rum i FN i . Flera EU-länder har skrivit under, t.ex. , , och , liksom många stater i och . Vad gäller EU kan tilläggas att hela den gröna gruppen i , European , arbetar för en snabb ratificeringsprocess. Till dags datum har 33 stater undertecknat protokollet, men är inte en av dem. Trots att regeringen länge har betonat mänskliga rättigheter och deras betydelse, inte minst i den internationella politiken, har man visat ett stort motstånd mot ett tilläggsprotokoll till . Flera organisationer, bl.a. , Action Aid, och (Food First Information and ) menar att protokollet kan bli ett viktigt verktyg för att uppnå FN:s millenniemål. Först när fattiga och utsatta människor själva har möjlighet att utkräva sina rättigheter kan fattigdom och orättvisor på allvar bekämpas. Bristande tillgång på mat, vatten, sjukvård, arbete, utbildning är alla exempel på kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter som miljontals fattiga och utsatta människor förvägras . Ovanstående organisationer har dokumenterat mängder av fall där kränkningar av dessa rättigheter har skett. Det kan t.ex. gälla ursprungsfolk som fått sina försörjningsmöjligheter förstörda på grund av att deras regering inte skyddat och respekterat deras mänskliga rättigheter. Andra exempel är bl.a. frågor som rör mödradödlighet (ett av millenniemålen), diskriminering vad gäller rätten till utbildning, rätten till bostad och frågan om tvångsvräkningar och husförstörelser. Protokollet möjliggör att individer som fått sina ekonomiska eller sociala rättigheter kränkta på nationell nivå nu kan lämna in ett klagomål till den som bevakar staters efterlevnad av konventionen. Om klagomålet uppfyller de uppställda kriterierna inleder kommittén ett förfarande. För att tilläggsprotokollet ska träda i kraft måste minst tio länder ratificera det. Därefter kan individer i de stater som skrivit under det börja utnyttja den nya klagoinstansen. Att inte skriva på tilläggsprotokollet, och att ha motarbetat dess tillkomst, ställer i en dålig dager. Tilläggsprotokollet är en realitet, ESK-rättigheterna har varit det . Att skriva på protokollet leder inte till att andra rättigheter nedvärderas, istället får äntligen alla rättigheter samma status. Både FN och har slagit fast att de mänskliga rättigheterna är odelbara, inbördes beroende av varandra och inte kan rangordnas. bör vara ett internationellt föredöme och en stark röst i världen för mänskliga rättigheter och bör därför sälla sig till skaran av undertecknare med mål att ratificera tilläggsprotokollet.
mot · GY02U267 · 2010-10-21 00:00:00 — för att undersöka brott mot mänskliga rättigheter i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja kravet på en med FN-mandat för att undersöka brott mot mänskliga rättigheter i . Situationen i är ohållbar. Sverigeburmeser från östra vittnar om svåra umbäranden. pågår ett lågintensivt inbördeskrig i som framförallt har drabbat landets etniska minoriteter. Speciellt svår är situationen i östra med MR-övergrepp av en omfattning som liknas vid helvetet i . Till följd av juntans försök att pacificera motstånd inför det så kallade valet har flyktingströmmen intensifierats. Längs med gränsen mot lever hundratusentals burmeser i intern flykt. I ett försök att bekämpa motståndsgrupper har militären skurit av befolkningen i dessa områden från försörjningsmöjligheter och tillgång till sjukvård och utbildning. Det är oerhört viktigt att valet avfärdas. Valet är inte ett steg i rätt riktning, utan enbart ett sätt att hålla militärregimen kvar vid makten. Så är också fallet med landets konstitution som måste göras om. Det är också av största vikt att öppet stödjer kravet på en Commission on inquiry, en med FN-mandat. En kommission som får mandat att gå in i för att undersöka brott mot mänskliga rättigheter, och på så sätt ge demokratin en ny chans i det hårt sargade . Detta är den burmesiska oppositionens kamp och den borde också vara vår.
mot · GY02U268 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla det jordbruksbaserade biståndet. visar i rapporten mot de fattigaste att skurit ner andelen av biståndet som går till jordbruk radikalt, trots att tre av fyra av jordens fattigaste människor, de som lever på högst , bor på landsbygden i utvecklingsländerna och de flesta av dem lever på jordbruk. gick av det svenska utvecklingsbiståndet till jordbruk, enligt statistik från . /2008 har siffran sjunkit till . Även andra rika länder har minskat på jordbruksbiståndet. har minskat mer än de flesta. Rapporten mot de fattigaste ställer det kraftigt sänkta biståndet till jordbruket i kontrast till statistiken som visar att antalet undernärda i världen inte minskar. Över 900 miljoner människor kan inte äta sig mätta. Paradoxalt nog så ägnar sig de flesta av dem åt att odla mat. och andra rika länder måste åter börja satsa på bistånd till jordbruket, annars kommer världssamfundet inte kunna uppfylla alla stolta deklarationer om att halvera fattigdomen. Det finns tecken som inger hopp. Biståndsgivarna har åter börjat intressera sig för jordbruket, även om det än så länge inte ger utslag i statistiken. Även regeringarna i utvecklingsländerna verkar ha insett det nödvändiga i att utveckla jordbrukssektorn. De ökade priserna på livsmedel ger bönder i fattiga länder en chans att äntligen få anständigt betalt för sitt slit. Det innebär i sin tur större möjligheter för biståndsprojekt inom jordbruket att bli hållbara på lång sikt. säger i sin rapport for Development att ekonomisk tillväxt inom jordbruket är minst två gånger så effektivt som tillväxt inom andra sektorer, när det gäller att minska fattigdomen.