ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So571 · 2010-10-19 00:00:00 — Arbete mot alkohols och drogers skadeverkningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete mot alkohols och drogers skadeverkningar. har redovisat skrämmande siffror över att ett ökande antal människor är alkoholberoende. har antalet kvinnliga alkoholister ökat . För männen är ökningen . Det är cirka 385000 barn som växer upp i hem med alkoholproblem. Folkhälsostudien visar också på det individuella lidandet med misär och sjukdomar men också på att alkoholen kostar oss . Dessutom utövas det mesta av våldet i vårt land av människor som är alkohol- och drogpåverkade. Det finns också uppgifter om att i var tredje sjukhussäng vårdas någon vars vårdbehov beror på alkoholskador. Men det mest tragiska är det mänskliga lidandet, som inte kan redovisas i pengar. Känslor, ånger, misshandel har ingen prislapp. Många barn får växa upp under svåra förhållanden med upplevelser som de får bära med sig hela livet. Alkohol och droger är stora samhällsproblem som hotar människors liv och hälsa. ser vi i lägen av en allt kärvare samhällsekonomi att det skärs ner på resurser inom förebyggande verksamheter, t.ex. inom skola, fritidsverksamhet, inom socialvårdande insatser m.m. Det behövs verkligen en tydlig attitydförändring och en ökad insikt om alkohol- och drogfaror. Vi är medvetna om att bedriver en restriktiv alkoholpolitik och vi är mycket angelägna om att den ligger fast, och ska också arbeta för en mer restriktiv syn på alkohol inom EU. antog en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador, och det övergripande målet var att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar genom insatser för att minska den totala alkoholkonsumtionen. Vi anser det viktigt att alla parter i samhället på ett tydligt sätt åstadkommer en alkoholfri uppväxt genom att skjuta upp alkoholdebuten och minska berusningsdrickandet samt åstadkomma fler alkoholfria miljöer. Det är oerhört viktigt att vi bekämpar den illegala alkoholhanteringen och att ingen alkohol ska förekomma i trafiken, i arbetslivet eller under graviditeten. Det är beklagligt att den borgerliga regeringen valde att lägga ner och i tider då det verkligen finns behov av en tydlig attitydförändring mot såväl alkohol som droger. Vi anser att det i landets skolor bör bedrivas en tydligare undervisning om alkohols och drogers skadeverkningar samt att resurser bör prioriteras inom elevvården och att sociala organ och verksamheter prioriteras. Tillsammans med alla goda krafter måste vi arbeta för att det skapas fler alkoholfria miljöer och uppväxtförhållanden.
mot · GY02So572 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över hur ska kunna införlivas i svensk lagstiftning. antogs FN:s konvention om barnets rättigheter. anser att det nu är hög tid att införlivas i svensk lag. En fördel med en sådan införlivning vore att då automatiskt blir direkt tillämplig hos svenska domstolar och myndigheter. Den enskilde får på så sätt möjlighet att göra konventionens rättigheter gällande och domstolen eller myndigheten har att besluta i enlighet med konventionens bestämmelser. Som argument mot en inkorporering har anförts att innehåller många bestämmelser av generell karaktär och ett inte obetydligt inslag av målsättningsartiklar som siktar till ett gradvist genomförande. Men det finns även bestämmelser som är tekniskt och rättsligt detaljerade. har införlivats bl.a. i och och har där haft stor betydelse vid avgörandet av enskilda fall. Det har funnits en oro för att en införlivning skulle lägga ett alltför stort tolkningsansvar på domstolarna och att en snäv juridisk tolkning skulle kunna bidra till att snarare försvaga än förstärka barnets rätt. Men om detta verkligen skulle inträffa och domstolarna skulle tolka i inskränkande riktning kan problemet enkelt lösas genom att regering och riksdag utnyttjar rätten enligt konventionens artikel41 att införa eller behålla nationella bestämmelser som går längre än konventionen när det gäller att förverkliga barnets rättigheter. har ansvaret för att på ett generellt plan bevaka frågor som gäller barns och ungdomars rättigheter och intressen med utgångspunkt i . På det mer praktiska planet, om kommunerna lever upp till regler eller inte, finns ingen enskild myndighet som har ansvaret. Det behövs redskap för att kommunerna själva i sitt dagliga arbete ska lyckas uppnå det som stadgar. Flera frivilliga organisationer som arbetar med barnfrågor ser kommunala handlingsplaner för barn och ungdomar som ett redskap för att komma till rätta med problemen att uppfylla bestämmelser på den kommunala nivån. Vi anser att arbetet med kommunala handlingsplaner är väsentligt och att arbetet bör intensifieras. Flera av de förslag för fram i den här motionen utgår ifrån och gäller ändringar av svensk lagstiftning. Det handlar om ändringar av lagar inom vitt skilda områden, som socialtjänst, asyl, sjukvård m.m. Det är oerhört viktiga förändringar av enskilda lagar, men de pekar också på att metoden att bit för bit anpassa svenska lagar efter inte är tillräcklig. Det var den modell som valde i samband med ratificeringen men som har visat sig inte kunna göra tillräcklig skillnad för att garantera barnets rättigheter. När nya problem uppmärksammas där inte följs är det en lång och osäker process att ändra lagen. Dessutom kommer det alltid att uppstå helt nya situationer där barnets rättigheter riskerar att kränkas men som inte har kunnat förutses av lagstiftarna. Med som svensk lag skulle dessa rättigheter vara tillämpliga direkt. För att förbättra alla barns trygghet bör det utredas hur ska kunna införlivas i svensk lagstiftning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So577 · 2010-10-24 00:00:00 — FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en genomförandeplan för om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. trädde FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i kraft i . I artikel för artikel beskrivs vilka åtgärder som behövs för att människor med funktionsnedsättning ska få sina ekonomiska, sociala, kulturella, medborgerliga och politiska rättigheter tillgodosedda. Syftet med konventionen är att människor ska uppnå full jämlikhet och delaktighet i samhället. I och med att antagit konventionen så är den juridiskt bindande. Det innebär att åtagit sig att fullt ut förverkliga de rättigheter som finns i konventionen. Konventionen är en viktig markering av att rättigheter för personer med funktionsnedsättning ytterst handlar om mänskliga rättigheter. Konventionen utgör med andra ord ett kraftfullt verktyg i arbetet för att funktionshindersperspektivet ska få fullt genomslag i vårt samhälle. har åtagit sig att se till att konventionen följs och att den införlivas i nationella lagar och regelverk. En ökad tydlighet från regeringens sida krävs för att göra det lättare för kommuner och landsting att förverkliga den nya konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. är därför av den bestämda uppfattningen angående ratificering av konventionen att en genomförandeplan ska upprättas för hur bristerna ska åtgärdas. Vi ser ett fortsatt behov av att lyfta fram och praktiskt tillämpa i kommuner och landsting. För att ska leva upp till konventionen bör därför en genomförandeplan upprättas så att rättigheterna förverkligas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So579 · 2010-10-24 00:00:00 — Hyressättning på grupp- och servicebostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om orimligt höga hyror vid beslut om boende enligt LSS. En av de viktigaste åtgärder som kan beslutas enligt LSS (lagen om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning) är möjligheten att få bo i särskilt anpassade grupp- och servicebostäder. I många fall är emellertid den hyra som får betalas av den enskilde orimligt hög på grund av att tillgång till gemensamhetsytor räknas in i hyran. Detta slår hårt mot den funktionshindrade kvinnans eller mannens ekonomi. Det är inte ovanligt att anhöriga känner sig tvingade att bidra ekonomiskt för att klara situationen. Detta stämmer inte med principen att man inte ska få merkostnader till följd av sin funktionsnedsättning, vilket bl.a. uttalats av (SOU 2008:77). Kommittén anser därför att regeringen skyndsamt ska utreda hur detta problem kan rättas till. Utredningen lämnades till regeringen men regeringen förefaller inte ha tagit till sig av brådskan i denna fråga. Hyressättningen är en mycket avgörande faktor för människor med en funktionsnedsättning eftersom de ofta har en redan svår ekonomisk situation. Regeringen bör återkomma med förslag med anledning av det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So580 · 2010-10-24 00:00:00 — Nationella riktlinjer för bemanning på demensboenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att komplettera de nationella riktlinjerna för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. Uppdrag gransknings program från Öjagårdens demensboende i visade med stor tydlighet att det också i vårt välfärdsland finns demensboenden där bemanningen är alldeles för låg. efter Uppdrag gransknings inslag gjorde en inspektion. Den bekräftar bilden från programmet. Innan personalen går för natten låser de in de demenssjuka som lämnas ensamma utan att kunna kalla på hjälp. kräver att inlåsningen upphör och att bemanningen förbättras. När det sparas på äldreomsorgens personal drabbas kvaliteten i äldreomsorgen. Det finns en gräns där äldre människor far direkt illa. Självklart går det inte att haen endapersonal som ska ta hand om många svårt demenssjuka personer. Demenssjuka ska inte vara ensamma större när de flesta av dem inte har förmåga att kalla på hjälp. Människors närvaro och omsorg kan inte ersättasav larm, larmmattor och låsta dörrar. Det hävdas att det är för komplicerat att fastställa nationella riktlinjer för en lämplig bemanning. Att de lokala förhållandena är för olika. Det finns också en rädsla för att den föreslagna bemanningen skulle bli ett tak inte ett golv. Verkligheten visar att dessa argument inte håller längre. Äldreomsorgen är på flera håll i landet utsatt för neddragningar från en redan för låg bemanning. Det är dags att vara tydlig. Personaltätheten i äldreomsorgen kan inte vara hur låg som helst. Men vi ska inte fastställa riktlinjerna för en miniminivå utan riktlinjer för en god äldreomsorg med en personaltäthet som låter äldre människor följa sin egen dygnsrytm, där tid finns för både varje enskild person och för gemensamma aktiviteter. Det ska finnas tid att följa dem som vill utomhus och för att hjälpa alla vid måltider. Att det går att komma med riktlinjer för lämplig bemanning visar Stiftelsen i sin rapport bemanning i boende särskilt avsedd för personer med demenssjukdom (2010:10). Äldrecentrum visar inte bara på en lämplig bemanning utan även hur den kan anpassas till lokala förhållanden. bör få i uppdrag att komplettera de nationella riktlinjerna för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.s Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So584 · 2010-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda subventionerade glasögon för barn med synfel. Synfel är ett medicinskt problem så länge synen håller på att utvecklas. Om synnedsättningen håller i sig och blir bestående fungerar glasögon som hjälpmedel och bör betraktas så i alla avseenden. är det självklart att hörselskadade barn får tillgång till hörapparat för att kunna tillgodogöra sig skolundervisning och delta i gemenskapen med andra barn . Detta gäller inte barn med synfel trots att deras begränsningar är att likställa med hörselskadades. Nedsatt syn och synfel bör därför betraktas på samma sätt som nedsatt hörsel eller annat funktionshinder. Det är nödvändigt för att barn ska kunna utvecklas, hänga med i skolan och delta i gemenskapen med sina kamrater. är skillnaderna stora mellan landstingen när det handlar om glasögonbidrag till barn. De flesta men inte alla landsting har någon form av subvention för glasögon åt barn . Men för barn i skolåldern är det bara några enstaka landsting som har det och de är då mer begränsade. Detta trots att en fullgod syn är mycket viktigt för inlärningen i skolan. Barn som inte ser bra får svårt att hänga med i skolan och lider ofta av besvär som huvudvärk, trötthet och koncentrationssvårigheter. anser att inget barn på grund av familjens dåliga ekonomi ska hindras från att se världen omkring sig ordentligt eller från att kunna följa med i skolan. För mindre barn kan ett synfel dessutom förvärras för livet om de inte har rätt glasögon. Eftersom barn växer och synen då förändras behövs nya glasögon i princip och i perioder ännu oftare när man växer mycket. I en undersökning som Majblomman lät utföra uppgav fyra av tio tillfrågade föräldrar att de inte haft råd med glasögon trots att deras barn varit i behov av dem (Majblommans rapport och barn ). De flesta föräldrar som inte klarar att köpa nya glasögon till sina barn hänvisas till istället. Att få behovsprövat stöd är dock svårt. Många drar sig dessutom för den sociala stigmatisering som försörjningsstöd kan innebära. Men synfel är en medicinsk åkomma och glasögon är det hjälpmedel som dessa barn behöver för att kunna se som alla andra. anser därför att man borde sträva efter att glasögon till alla barn med synfel ska subventioneras. Frågan om subventionerade glasögon till personer bör därför utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So585 · 2010-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att WHO:s ramkonvention om tobak bör implementeras i svensk lagstiftning. antog Världshälsoförsamlingen, beslutande organ, en ramkonvention som ska begränsa tobakskonsumtionen och den ökande ohälsa som tobaken orsakar. dör nästan fem miljoner människor av tobaksrelaterad ohälsa globalt. beräknas den siffran ha stigit till tio miljoner, varav sju miljoner i . Enligt SCB:s undersökning 2008 var andelen dagligrökare i den vuxna befolkningen 14procent i . är det över en miljon svenskar som röker och lika många som snusar. Andelen personer som utsätts för andras tobaksrök har dock minskat med nära 40procent , enligt . Det är uppenbart att skärpningen av tobakslagen 2005, då rökning förbjöds i alla serveringslokaler, har bidragit till minskningen. Lagändringen 2005 genomfördes efter förslag från den socialdemokratiska regeringen med stöd av och , trots protester från och en del folkpartister i . En internationell ramkonvention är ett effektivt verktyg för att hantera det breda spektrum av frågor som har bäring på tobaksområdet. Konventionen slår fast internationella regler för frågor som är gränsöverskridande. Konventionen ger stöd för enskilda länder att utveckla sin nationella lagstiftning och politik för att förebygga rökning. Den är även en regelsamling för de områden som påverkar tobakskonsumtionen. Länderna kan dock ha strängare nationella regler än vad konventionen anger. Varje land som antar konventionen ska införa regler om förbud av reklam, marknadsföring och sponsring. Konventionen säger också att de länder som inte kan genomföra ett omfattande förbud, ska införa strikta begränsningar och att den reklam som tillåts bl.a. ska åtföljas av en varningstext. Gränsöverskridande reklam, dvs. tv, radio, tryckt press och Internet, regleras särskilt. Därmed har åtagit sig att följa de förpliktelser som konventionen innebär, främst att utveckla, genomföra, regelbundet uppdatera och se över fullständiga multisektoriella nationella strategier, planer och program för tobakskontroll. Såväl internationella åtaganden som nationella beslut innebär således krav på förstärkta åtgärder för minskat tobaksbruk. vill intensifiera arbetet för en bättre folkhälsa och minska tobakens skadeverkningar. WHO:s konvention om tobak bör därför implementeras i svensk lagstiftning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So586 · 2010-10-24 00:00:00 — Äldreomsorg på eget modersmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram modeller för hur fler äldre kan få omsorg på sitt eget språk. Äldre personer med utländsk bakgrund får generellt sett mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Studier tyder på att bristande information om äldreomsorgen, olika synsätt på åldrandet och brist på alternativ med ett gemensamt språk och en kulturellt anpassad miljö är orsaker till att de kommunala tjänsterna utnyttjas i lägre grad. Många kommuner brister i att erbjuda en äldreomsorg anpassad till äldre med utländsk bakgrund. I stället löser man situationen med anhöriganställningar eller anhörigbidrag. Att man lägger över ansvaret på anhöriga riskerar att leda till en diskriminerande praxis där yngre kvinnor i familjen förväntas vårda de äldre istället för att förvärvsarbeta, studera eller ha en annan sysselsättning utanför hemmet och familjen. Detta försvårar kvinnornas egen integration i samhället. Forskning visar att det finns stor risk att man förlorar kunskaperna i det sist inlärda språket när man blir äldre. För äldre invandrare är detta språk såklart svenska. Äldre som har kommit till sent i livet kanske inte ens har hunnit lära sig språket. För dessa grupper är det mycket viktigt att kunna få omsorg på det egna modersmålet. Omsorg på modersmålet betyder trygghet och ger också möjlighet till bättre vård då brukaren bättre kan uttrycka sina önskemål och behov. De nationella minoriteterna har en särställning när det gäller rättigheter att ta del av det allmännas service på det egna språket. Det kan konstateras att antalet personer som har behov av omsorg på det egna modersmålet ökar. Detta gäller såväl inom omsorgsboenden som inom . Den omsorg som finns inom förvaltningsområdena är inte tillräckligt utbyggd. Till stor del är det en fråga om planering och tillsyn. Sådan tillsyn bör utvecklas för att de nationella minoriteternas rättigheter ska uppfyllas. Mot denna bakgrund bör få i uppdrag att i samarbete med invandrarorganisationerna och representanter för de nationella minoritetsspråken se över situationen i kommunerna och ta fram modeller för hur fler äldre kan få omsorg på sitt eget språk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02So588 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga planeringsförutsättningar för . Rett Center är ett nationellt svenskt center för Retts syndrom, en sällsynt men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret samlar en flerprofessionell kompetens för att möta komplicerade, specifika flerhandikappsbehov vid Retts syndrom. Centret fungerar som specialistklinik, forsknings- och utvecklingsenhet och kompetenscenter. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. har staten det finansiella ansvaret för . Under den förra socialdemokratiska regeringen när (S), (V) och (MP) samarbetade lyftes Rett Centers anslag in i statsbudgeten, vilket gjorde att verksamheten gavs en långsiktig planeringshorisont. När den nya borgerliga regeringen tillträdde hamnade anslaget i stället i en hantering via regleringsbrev, vilket gör att osäkerheten ökar och framförhållningen för verksamheten drabbas radikalt. Att gå från ett läge med fasta anslag till läget som gäller sedan budgeten 2008, att anslaget ska prövas för att se att det står i överensstämmande med regeringens ambitioner, är en osäkerhetsfaktor för en verksamhet som kräver långsiktighet. Av EU:s rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar () framgår att de rekommendationer som där ges stämmer mycket väl överens med Rett Centers verksamhet . Exempelvis står det följande i rekommendationen: Utvecklingen av forskning om och vårdinfrastruktur för sällsynta sjukdomar kräver långsiktiga projekt och därmed tillräckliga ekonomiska insatser för att deras hållbarhet ska säkras på lång sikt. Kunskapscentrumen skulle kunna följa ett tvärvetenskapligt förfarande för vård för hantering av de komplexa och olikartade tillstånd som följer av sällsynta sjukdomar. (sid. 6) ingår Rett Center tillsammans med andra verksamheter i den del som står till regeringens disposition för övriga bidrag för utveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet. Sådana bidrag ska omprövas för att säkerställa att statliga medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Närmare villkor bestäms i kommande regleringsbrev. Detta gör att Rett Center inte långsiktigt kan känna att man kan ta ansvaret för att driva ett nationellt åtagande fullt ut så länge anslaget hanteras på detta sätt. Det är självklart att rätten till bästa vård ska gälla även för patienter med en sällsynt diagnos. För att Rett Center ska kunna planera och ta ett nationellt ansvar behöver bidragsgivningen hanteras på något annat sätt så att Rett Center kan få mer långsiktiga besked om den statliga finansieringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02So591 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över situationen för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över frågan om att bli förälder genom surrogatmoderskap. finns det barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Problem har i vissa fall uppstått när den ena föräldern inte ansetts som vårdnadshavare till barnet enligt svensk lag efter hemkomsten. Barn som tillkommit genom surrogatmoderskap riskerar att bara få en juridisk vårdnadshavare. Vidare kan barnets situation bli mycket svår om den enda juridiska vårdnadshavaren avlider innan en närståendeadoption genomförts. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över situationen för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att frågan om surrogatmoderskap bör ses över i en utredning. Utredningen bör behandla de juridiska aspekterna på att bli förälder genom surrogatmoderskap liksom barnets situation. Utredningen bör även analysera hur surrogatmodern påverkas. En viktig princip för oss i är att det inte ska vara möjligt att köpa sig rätten till en kvinnas kropp i barnalstrande syfte. Därför bör även frågan om ersättning för utebliven arbetsförtjänst i samband med t.ex. kvinnans sjukskrivning under graviditeten och förlossningen samt övriga merkostnader noga behandlas av utredningen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över frågan om att bli förälder genom surrogatmoderskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)