ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A260 · 2010-10-25 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att begränsa möjligheterna till ensamarbete i enlighet med vad som anförs i motionen. Trots att mycket har gjorts när det gäller att i föreskrifter och lagar förhindra ensamarbete och nätter tycks inte rånen, hoten och den psykiska stressen ha minskat. Regeringen skärpte lagstiftningen så att ensamarbete blev förbjudet på bensinstationer. Där har också förbättringar skett. Men om man ser på utvecklingen inom t.ex. butiker så ökar rånen . En ständig rädsla för att bli utsatta för rån och hot gör ju att de anställda har en hög stressfaktor som påverkar arbetsmiljön negativt. Ensamarbete regleras i AFS 1982:3 och innebär kortfattat att när det planeras för ensamarbete ska det beaktas att det finns kontaktmöjligheter med andra i händelse av behov den anställde ges tillräckliga resurser och rätt utbildning för att kunna utföra arbetet ensam ensamarbete inte ska utföras då det innebär allt för stor fysisk påfrestning skyddsombudet ska underrättas och minderåriga inte bör ensamarbeta om det finns särskilda risker. Trots detta regelverk tycks inget hända. Brottsligheten inom detaljhandeln ökar, och arbetsmarknadens parter har inte lyckats komma till rätta med situationen. Det tycks inte som om näringslivet tar frågan riktigt på allvar, förrän det händer i till exempel just deras butik och då är det . Inte minst mot bakgrund av att många kvinnor och yngre personer jobbar inom detaljhandeln är det uppenbart att arbetsmiljön måste förbättras påtagligt. ses bara i statistiken eller i tidningsnotiserna antalet brott och lite andra fakta. Men för varje siffra i statistiken finns en människa. Det kan vara en person som blivit hotad kanske med kniv eller pistol ensam på sitt jobb, helt utlämnad och oftast mitt . Denna situation kan givetvis ge men för livet. Rädslan och risken för att bli utsatt för ett rån innebär en mycket tuff psykisk arbetsmiljö. Stressfaktorn torde vara maximal hela arbetspasset. Det är inte en värdig arbetsmiljö i . Det är därför viktigt att ges resurser för att kunna uppmärksamma denna arbetsmiljöfråga. Det är olyckligt att inget tycks hända på grund av att har en högerledd regering som bland annat dragit ner anslagen till med . Att ytterligare begränsa möjligheterna till ensamarbetare och nätter borde därför vara en självklar åtgärd. Regeringen bör se över detta och återkomma till med lagförslag i frågan.
mot · GY02A261 · 2010-10-18 00:00:00 — Översyn av turordningsreglerna i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningsreglerna för små och medelstora företag. Ungdomsarbetslösheten är ett av vår tids största problem. Vi har därför ett grundläggande ansvar att ta tillvara alla de verktyg som finns tillgängliga i syfte att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Nästa generation är direkt beroende av vår insikt att uppfatta och reagera på de systemfel som finns på arbetsmarknaden. Tyvärr finns det mekanismer inom dagens regelverk som motverkar ambitionen att bryta ned ungdomsarbetslösheten. Forskning (bl.a. av Per Skedinger) visar tydligt att dagens turordningsregler, en konsekvens av tidigare regleringsiver, ger tydligt negativa effekter i arbetet med att trycka tillbaka ungdomsarbetslösheten. Enligt en rapport från Företagarna anser av de unga att den egna gruppen missgynnas av regelsystemet. Det faktum att äldre anställda inte vågar byta jobb i rädsla över att hamna sist i kön, samt det faktum att förhandlingar mellan arbetsgivare och fack kan resultera i att turordningsreglerna upphävs, leder även till en falsk trygghet. Den anställde ges ett intryck att ha en trygg plats inom ramen för gällande ordning, vilket i sin tur gör att personen i fråga väljer bort andra arbetstillfällen. Därmed skapas inte den flexibilitet som krävs för att optimera möjligheterna för nya förmågor att ta sig in. När sedan platsen förhandlas bort, står samma arbetstagare dessutom kvar med missade arbetsmöjligheter. Det skapar en oförutsägbarhet som inte är sund för någon. Varken för arbetsgivare eller arbetstagare. Förutom dessa konkreta exempel finns det andra skäl att ifrågasätta turordningsreglernas omfång. Reglerna tar inte sin utgångspunkt i vad som är bäst för företaget, utan sätter andra värden före. Exempelvis går anställningstid före kompetens. I grund och botten handlar detta om synen på äganderätten. Skall ägare av ett företag själv ges ett större mått av makt att göra bedömningen av vad som är bäst för just företaget ifråga, eller skall politiskt utformade regelsystem inskränka på denna rättighet? Det är olyckligt om företagare som går igenom en tuff tid inte skall ha verktyg nog att göra en kompetensrelaterad utvärdering av vad som optimerar företagets möjligheter till överlevnad. Det är även viktigt att understryka vikten av att regelverken uppdateras i enlighet med de förändringar som sker på arbetsmarknaden. En grundförutsättning för en välmående näringssektor är att de strukturer som omgärdar aktörerna är tidsenliga. Motsatsen innebär att olika arbetssätt och kulturer möts av regler som är konstruerade på basis av tidigare normer. När dessa normer förändras, får detta följder för synen på regelverken. De uppfattas som föråldrade, trångsynta och luckras därmed upp sett ur ett legitimitetsperspektiv. Skall regelverken behålla sin styrka och funktion krävs det en långsiktighet och en hög grad av förståelse för de regelverk som berörs. Vi finner det därför angeläget att turordningsreglerna ses över.
mot · GY02A262 · 2010-10-20 00:00:00 — Lika villkor för lika arbete i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge huvudentreprenören ett huvudansvar för underentreprenörer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. 1 Yrkande 1 hänvisat till SkU. Det svenska systemet för ordning och reda på arbetsmarknaden med både avtal och lagar har byggts upp . Den utveckling vi nu ser med att alltfler människor flyttar till och arbetar i olika länder, främst inom EU, innebär att regelverket behöver ses över och i vissa fall stärkas. Ett självklart krav är att alla som arbetar i ska ha rätt till lika villkor för lika arbete. Det gäller oavsett om personen är bosatt i eller arbetar här tillfälligt. Det gäller självklart också för alla EU-medborgare som kan använda den fria rörligheten inom EU. Problem uppstår då en upphandlad entreprenör använder underentreprenörer. På europeisk nivå har frågan om huvudentreprenörers ansvar diskuterats . Några EU-länder har regler om huvudentreprenörers ansvar, bland annat , , , , och , men sannolikt är reglerna i dessa länder inte tillräckligt vassa för att värna utsända arbetstagare. I en studie som har gjort pekar man på att och har kommit längst. Flera andra europeiska länder har också lagstiftning som gör att huvudentreprenörer kan få svara för underentreprenörer som inte betalar lön, skatt etc. på ett korrekt sätt. I finns inget ansvar för huvudentreprenören/solidaransvar. Frågan har varit mycket aktuell i samband med förslaget om det så kallade byggentreprenadavdraget, som skulle säkerställa att underentreprenörer skulle fullgöra sina skyldigheter. Enligt 38 § medbestämmandelagen har en arbetsgivare i princip skyldighet att förhandla med den fackliga organisationen i företaget när man anlitar ett utomstående företag, till exempel en underentreprenör. Lagen innebär dock inte något särskilt ansvar för huvudentreprenören att garantera lön eller skatt om underentreprenören inte fullgör sina skyldigheter. Så länge huvudentreprenören kan utnyttja fördelarna med en lägre kostnad utan att stå för risken kommer problemen att fortsätta. Det bästa sättet att undvika problem hos underentreprenörer är att huvudentreprenören får ett utökat ansvar. Ett ansvar för huvudentreprenörer kan också handla om skatter och avgifter, eftersom svart arbete är vanligt i entreprenadkedjor. Ett ansvar för huvudentreprenören kan därför vara ett effektivt sätt att bekämpa både svart arbete och dåliga anställningsvillkor. Erfarenheter från andra nordiska länder bör beaktas. Redan i upphandlingsprocessen ska det säkerställas att endast seriösa aktörer får uppdrag. Det innebär att , som ännu inte har ratificerat konvention 94, bör göra det. Konvention 94 innebär att offentliga myndigheter vid upphandlingar ska säkerställa att löner och anställningsvillkor är i enlighet med gällande kollektivavtal.
mot · GY02A263 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för familjehem. Nuvarande system för arbetsmarknadsförsäkringar innebär svårigheter med att rekrytera familjer som kan ta emot barn och unga som tillfälligt eller längre behöver stöd. De familjer som åtar sig detta ställer ofta upp med vård genom att avstå arbetstid i sitt vanliga arbete, och riskerar att halka ur trygghetssystemen. Till exempel kan den som har jobbat på uppdrag åt en kommun och fått förlorad arbetsförtjänst, beroende på tid, hamna utanför arbetslöshetsförsäkringen när uppdraget upphör. Många kommuner har ett stort behov av familje- och jourhem. Barn och unga som kommer ifråga för familjehem har ofta en komplex problematik, vilket ställer stora krav på tillgänglighet hos familjehemmen. De placerade barnens och ungdomarnas behov av trygg vuxenkontakt är omöjligt att förena med ett yrkesarbete på heltid. Mot given bakgrund finns det anledning för regeringen att agera för att förbättra villkoren för familjehem, genom en översyn av arbetsmarknadsförsäkringarna.
mot · GY02A264 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivavtal för att betala ut samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser att kollektivavtal bör vara en självklar förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar.
mot · GY02A265 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kännedom om ECRI. Kännedom om Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans, ECRI, är starkt begränsad i . vet vi att främlingsfientlighet och rasism tenderar att växa även om bilden inte är entydig. Men problemen är av den arten och omfattningen att det krävs handling av regeringen. Konventionen ECRI tillsammans med vårt samhälles åtagande ger en god grund för att möta problemen med intolerans. Vi har i konventionen en legal grund men också krav på implementering på viktiga områden som exempelvis bostadspolitiken. Regeringen har att bekämpa boendesegregeringen. Det arbetet kan även innefatta desegregerade bostadsområden eller en kommun. Konventionen ska ses som ett redskap för att undanröja främlingsfientlighet och rasism, men även tydliggöra regeringens ansvar liksom den pekar på konkreta åtgärder för att undanröja intolerans i samhället. Behovet av kunskap är påtagligt, och därför är det viktigt att öka kännedomen om ECRI i samhället.
mot · GY02A266 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av arbetsrätten och i första hand LAS i syfte att anpassa lagstiftningen till dagens förhållanden. Var tid reglerar sin arbetsmarknad utifrån dess förutsättningar. kom därför storföretagens förutsättningar att prägla lagstiftningen, vilket gör att den på arbetsrättens område framstår som föråldrad. Lagstiftningen om LAS är ett exempel på detta. Småföretagens situation är under debatt, då den svenska modellen med omfattande kollektiva lösningar och goda möjligheter för fackliga organisationer att bevaka dessa inte är den idealiska formen för de små företagen. Undersökningar visar att endast en tredjedel av företagarna med färre än 50 anställda är nöjda med kollektivavtalen. Om de försöker finna kreativa lösningar i full överensstämmelse med de anställda löper de stor risk att utsättas för stridsåtgärder och blockader från facket. Styrkeförhållandena på arbetsmarknaden har därmed förskjutits från medlemmarnas intressen och till företagarens nackdel. Det är knappast så att det finns någon valfrihet i dagens kollektivavtal som man kan fråga sig om situationen kan beskrivas som ett reellt avtal då ett sådant kräver frivillighet från båda parter. framstår det som tydligt att den rigorösa regleringen av arbetsmarknaden inneburit svårigheter för dem som står utanför att komma in. Många vågar heller inte gå vidare till nya jobb eftersom de då tappar sin LAS-listning. Detta innebär att arbetsmarknaden stagnerar. Situationen framstår som extra allvarlig då alla uppenbarligen är överens om att framtidens jobb finns just i de små och medelstora företagen. Arbetsmarknadens parter har i ett stort ansvar för jobben, anställningsförhållandena och lönesättningen. Samhället, via lagstiftaren, har ett stort ansvar för att gällande lag är anpassad efter respektive tids förhållanden. Mot den bakgrunden är det viktigt med en modernisering av anställnings- och uppsägningsvillkoren på arbetsmarknaden då turordningsreglerna försvårar för företag att organisera sin verksamhet på effektivast möjliga sätt. Den målsättningen är en nyckelfråga för hela samhället då arbete ger inkomster, inkomster ger skatter och skatter ger välfärd. En översyn av arbetsrätten och i första hand LAS är en åtgärd som bör göras skyndsamt för att anpassa lagstiftningen till dagens samhälle. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02A267 · 2010-10-18 00:00:00 — En billigare och bättre Alfakassa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Alfakassan ska göras verkligt fristående från de ofta politiserade övriga a-kassorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avgiften för medlemskap i ska vara lägre än . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kundservicen i Alfakassan måste förbättras kraftigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Alfakassans utbetalningar måste ske lika snabbt som hos de effektivaste fackliga a-kassorna. Staten betalar genom skattemedel från alla medborgare huvuddelen av a-kassornas utbetalningar vid arbetslöshet. Den rödgröna oppositionen vill att staten i likhet med tidigare ska betala av arbetslöshetsersättningarna. Ett antal fackförbund är starkt politiserade, genom en tydlig koppling och som stora bidragsgivare till enskilda politiska partier. De bedriver också en massiv politisk propaganda i sina medlemstidningar. De säger sig vilja ansluta alla inom respektive bransch till sig och till sin a-kassa. Detta innebär uppenbarligen medborgare med både socialistisk och borgerlig politisk uppfattning. De som röstar borgerligt ska alltså ansluta sig till ett fackförbund som stöder socialistiska partier och som bedriver massiv propaganda mot borgerliga partier vid medlemsmöten, via ombudsmän och i medlemstidningen. Förtroendevalda och ombudsmän i dessa fackförbund är regelmässigt sympatisörer nästan enbart till socialistiska partier, medan den som ger uttryck för borgerliga sympatier i praktiken sällan erhåller ett uppdrag. Detta är självfallet en orimlig ordning. Särskilt stötande är det att dessa fackförbund administrerar arbetslöshetsersättningen också till de medlemmar som man skäller ut, pengar som till huvuddelen kommer från allmänna skattemedel. Det visar sig också att kundservicen för dem som är eller vill bli medlemmar i är dålig och har dåligt rykte. Väntetiderna för att t.ex. komma fram på telefon är orimligt långa. Servicen måste omgående kraftigt förbättras. Likaså ligger Alfakassan medlemsavgift högre än de flesta andra a-kassors, något som ju torde ligga i nuvarande huvudmäns intresse då det gagnar de egna ofta politiserade a-kassorna. Detta är inte heller rimligt, utan medlemsavgiften i Alfakassan bör ligga i nivå med de a-kassor som har de lägsta avgifterna. Detta bör ges regeringen till känna. Allvarligast är också det faktum att kötiden för att överhuvudtaget få sin arbetslöshetsersättning utbetald vid uppkommen arbetslöshet ofta är orimligt lång. Här ligger Alfakassan bland de a-kassor med allra längst väntetid. Detta är alldeles orimligt, och här bör regeringen ålägga Alfakassan att utbetalningen ska komma igång inom t.ex. . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02A268 · 2010-10-18 00:00:00 — Ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan. Staten betalar genom skattemedel från alla medborgare huvuddelen av arbetslöshetskassornas utbetalningar vid arbetslöshet. Den rödgröna oppositionen vill att staten i likhet med tidigare ska betala av arbetslöshetsersättningarna. Ett antal fackförbund är starkt politiserade genom en tydlig koppling och som stora bidragsgivare till enskilda politiska partier. De bedriver också en massiv politisk propaganda i sina medlemstidningar. De säger sig vilja ansluta alla inom respektive bransch till sig och till sin a-kassa. Detta innebär uppenbarligen medborgare med både socialistisk och borgerlig politisk uppfattning. De som röstar borgerligt ska alltså ansluta sig till ett fackförbund som stöder socialistiska partier och som bedriver massiv propaganda mot borgerliga partier vid medlemsmöten, via ombudsmän och i medlemstidningen. Förtroendevalda och ombudsmän i dessa fackförbund är regelmässigt sympatisörer nästan enbart till socialistiska partier, medan den som ger uttryck för borgerliga sympatier i praktiken aldrig erhåller ett uppdrag. Detta är självfallet en orimlig ordning. Särskilt stötande är det att dessa fackförbund administrerar arbetslöshetsersättningen också till de medlemmar som man skäller ut, pengar som till huvuddelen kommer från allmänna skattemedel. För att nödtorftigt visa på en viss valfrihet har Alfakassan skapats som sägs vara fristående från fackförbunden. Detta är alls inte korrekt! Det är Arbetslöshetskassornas () som är huvudman för Alfakassan och tillsätter styrelse. har ordförandeskapet i SO växlat från till . Hur har kunnat mena att detta är ett kriterium på en från fackförbunden fristående arbetslöshetskassa är en gåta. Motivationen hos övriga a-kassor att erbjuda en konkurrenskraftig fristående a-kassa till sina egna ofta politiserade a-kassor är rimligen låg. Ju bättre man lyckas med detta, ju fler av de egna medlemmarna kan givetvis befaras gå över till Alfakassan. Det är därför inte rätt mot vare sig Alfakassan eller mot de alla a-kassor som äger Alfakassan att detta starka samband finns. Alfakassan bör därför ägas och drivas av staten genom t.ex. Arbetsförmedlingen eller annan huvudman. I varje fall bör detta ske så länge som den starka politiseringen av fackförbunden fortsätter och så länge staten står för en betydande del av a-kasseutbetalningarna. Ett alternativ till detta kan vara ett statligt majoritetsägande. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02A269 · 2010-10-26 00:00:00 — Införande av studentmedarbetare i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ett införande av studentmedarbetare i . Hoten mot ungdomar som vill komma in på arbetsmarknaden är många. brottas med hög ungdomsarbetslöshet och det gör även . Höga ingångslöner och en stel arbetsmarknad är bidragande orsaker. Det största hindret är dock ofta bristen på arbetslivserfarenhet. En samlad jobbpolitik kräver insatser på olika områden, men för att komma åt problemen med bristande erfarenhet borde överväga att införa den danska modellen med studentmedarbetare. Inom praktiska ämnen är det självklart att diskutera praktik eller lärlingsutbildningar. Det borde vara lika självklart inom teoretiska ämnen. Ett relevant studentjobb, med anknytning till utbildningen, har självklart betydelse för ett framtida yrkesliv. får fler studenter möjligheten till extrajobb som ger ökat ekonomiskt utrymme. Det danska studentmedarbetarsystemet är inte en formell del av utbildningen. Det är snarare jobb som utannonseras och sökes som övriga tjänster på arbetsmarknaden. Avtalen är individuella, men har sin bas i närliggande kollektivavtal. Lönenivån är strax under en nyutexaminerad students ingångslön. En jurist kan exempelvis jobba inom en myndighet eller ett privat företag, statsvetare på organisationer, ingenjörer på konsultföretag och så vidare. Ungefär hälften av de danska studenterna har ett studierelevant arbete och har säkrat sitt första jobb innan studierna är avslutade. I är systemet uppskattat av alla. Frågar man arbetsgivar-, arbetstagar- och studentorganisationer är samtliga positiva. Systemet möjliggör också för företag att upptäcka kompetenser tidigare, som de ges ett bra tillfälle att visa upp sig som framtida arbetsgivare. Alliansen har återupprättat arbetets värde i . Det lönar sig mer att arbeta än vad det gjorde under den socialdemokratiska regeringen. Men arbetslinjen behöver fortsätta att utvecklas. Det danska systemet är ett nytt och intressant alternativ med fokus på akademiker. Tillsammans med en samlad jobbpolitik där det lönar sig att arbeta, anställa, starta och driva företag bör även ett införande av studentmedarbetare övervägas.
mot · GY02A271 · 2010-10-15 00:00:00 — Bibehållen ersättning för nyanlända som studerar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bibehållen ersättning för nyanlända invandrare som studerar. Människor som kommer till med kvalificerad utbildning och yrkeserfarenhet i bagaget är av stort värde för . Men på grund av bristande kunskap och samordning har människor med utländsk högskoleutbildning och gedigen yrkeskompetens ofta svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Dessvärre tvingas de i flera fall gå långa omvägar via vuxenutbildning eller komplettering på högskolan innan de kan etablera sig på arbetsmarknaden. Detta är ett stort problem dels för som går miste om viktig kompetens, dels framförallt för människorna som inte får möjlighet att växa och utvecklas i sitt nya hemland. För att fler nyanlända invandrare snabbt ska komma ut på arbetsmarknaden och få sin utbildning validerad bör man överväga möjligheten att låta dem läsa en masterutbildning på universitet med bibehållen ersättning från Arbetsförmedlingen eller kommunen istället för att låta dem ansöka om finansiering från CSN. Detta beror på att de , precis som andra studenter, är hänvisade till CSN, något som i många fall skulle innebära en sänkning av månadsinkomsten för den enskilde tillsammans med ett överhängande återbetalningskrav. Till detta kan tilläggas osäkerheten över att klara av utbildningen, kunna försörja familjen och komma in i det svenska samhället. I allt gör dagens villkor att många nyanlända invandrare inte vågar satsa på att fortsätta att studera och få sin utbildning validerad. Genom möjligheten att studera masterutbildningar på högskolan med bibehållen ersättning skulle det ekonomiska risktagandet minska och sannolikt innebära att fler är villiga att ge det en chans. Arbetsförmedlingen står för ersättningen och får i uppdrag att följa och utvärdera detta. Samhällsekonomiskt finns det stora vinster med tanke på fördelarna med att människor snabbare kommer ut i ordinarie arbete, och humanitärt sett finns ännu större vinster då möjligheterna öppnas för människor som kanske annars riskerar att hamna i utanförskap. Möjligheten för nyanlända invandrare med yrkeserfarenhet och högskoleutbildning att studera masterutbildningar på svenska högskolor med bibehållen ersättning bör därför ses över.