ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fö220 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fyrverkerier. har flera personer avlidit till följd av olyckor med fyrverkerier, och skadas cirka 300 personer så allvarligt av fyrverkerier att de behöver uppsöka en akutmottagning. De vanligaste skadorna från fyrverkerier är bränn- och sårskador. Skador på ögon och öron är vanligast, därefter kommer skador på fingrar och händer. Många av dessa olyckor hade kunnat undvikas om man följt rekommendationerna och varit nykter. De flesta skadade är män och många är . Förutom personskador efter oaktsam hantering av fyrverkeripjäser sker omfattande skador och bränder . Bostäder, skolor och andra lokaler förstörs för stora belopp. Många fyrverkeripjäser har också höga ljudnivåer som skrämmer vilda som tama djur. För att hantera fyrverkerier gäller 18-årsgräns men trots åldersgränsen skadas många barn och ungdomar i fyrverkeriolyckor. Olyckor bland minderåriga hade kunnat förhindras om vuxna inte langade fyrverkerier. Olyckorna beror ofta på att man inte följer tillverkarens rekommendationer om hur fyrverkeriet ska riggas, säkerhetsavstånd och den tidsgräns som gäller innan man kan gå fram till en tänd produkt som inte ger avsedd effekt. har ansvaret för att godkänna fyrverkerier, och för att sälja fyrverkerier krävs tillstånd från polisen. De butiker som har tillstånd att förvara och sälja fyrverkerier måste följa regler vid hanteringen. Det finns också krav på att säljaren ska kontrollera att köparen är . För att skydda människor, djur och egendom kan kommunerna i lokala ordningsföreskrifter styra användningen av fyrverkerier. Trots gällande regler och lagar sker detta stora antalet olyckor. Ett antal kommuner i har tagit beslut om strängare regler vid användande av fyrverkerier, och handlare har valt att helt enkelt inte sälja fyrverkerier längre. För att förhindra att barn och unga drabbas av tillbud och olyckor, att djur blir skrämda och egna hem förstörs behöver avsikterna i våra lagar och förordningar ses över när det gäller fyrverkerier.
mot · GY02Fö223 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra SOS-sms för alla. pågår ett försöksprojekt med en sms-tjänst för att larma 112 som riktar sig till döva, tal- och hörselskadade. Det är ett mycket bra initiativ. Dock bör denna tjänst utökas så att alla människor kan ta del av den då det är en fråga om trygghet och säkerhet. Vi lever i ett information- och kommunikationssamhälle där mobilen och att skicka sms är en självklarhet speciellt för unga människor. I en situation där en person inte kan prata utan att riskera sitt liv, t.ex. under ett inbrott, bankrån eller en kidnappning, kan ett larm-sms vara skillnaden mellan liv och död. Av denna anledning bör det ses över om det är möjligt att införa en SOS-sms-tjänst för alla.
mot · GY02Fö224 · 2010-10-18 00:00:00 — En bred kartläggning av samhällets informationssäkerhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bred kartläggning av samhällets informationssäkerhet. Säkra och robusta kommunikationsnät är avgörande för hållbar tillväxt, sysselsättning och företagande. I ett informationssamhälle handlar säkerhetsfrågorna inte endast om traditionella fysiska faror utan också om nya digitala sådana. Informationssäkerheten berör hela samhället och dess försvar det handlar om allt från myndigheters webbsidor och militära operationer till e-deklarationer och transportsystem. måste bli bättre på att fokusera på informationssäkerhetsarbetet. Myndigheternas kompetens inom informationssäkerhet behöver förbättras. förekommer cyberattacker, IT-system hänger sig alltför ofta, integritetskänsliga uppgifter riskerar att röjas för obehöriga och tillgängligheten till samhällsviktiga tjänster är otillräcklig. Myndigheter, organisationer och företag måste ta de nya säkerhetsproblemen på allvar. Informationssäkerhetstänkandet bör vara ett naturligt inslag i såväl nationell säkerhetspolitik som myndigheters kommunikationssystem och företags interna e-post, för att nämna några exempel. som informationstekniken förenklar vardagen för människor och företag, skulle ett avbrott vara förödande. Detta gäller inte bara datorer utan också mobiler då de är som en liten dator. Informationssäkerhet innebär kontinuerligt arbete och satsningar innan någonting händer. Det ska inte behövas en cyberattack mot kritiska informationssystem eller viktig infrastruktur för att myndigheter och företag ska vakna. aktualiserades informationssäkerhetsfrågorna på grund av misstänkt cyberkrigföring och då det rapporterades att övade cyberkrig. Först och främst understryker detta att vi är sårbara för avancerade cyber-attacker och vikten av att utveckla skyddet mot sådana. Därför är just regelbundna övningar, både nationellt och internationellt, bra. Det förbättrar skyddet och bidrar till samverkan mellan olika aktörer. Det är viktigt att arbeta förebyggande där samverkan, helhetssyn och ansvar är nyckelord. Ansvaret för robusthet ligger ofta på de aktörer som tillhandahåller näten, men då elektroniska kommunikationer har så stor betydelse för oss alla, är det viktigt att staten samverkar med berörda aktörer. Vi måste ständigt stärka krishanteringsförmågan och bygga bort sårbarheten i näten så att de blir mer robusta. är det avgörande att vi hittar en god balans mellan säkerhet och användbarhet. Det behövs följaktligen en bred kartläggning av informationssäkerheten för hela landet och för alla samhällssektorer. För det första bör problemen kring informationssäkerheten hos myndigheter, samhällskritiska system och företag identifieras. För det andra bör konkreta åtgärder föreslås. Ansvarsprincipen, helhetssyn och förebyggande arbete bör stå i centrum. Eftersom vi lever i ett informationssamhälle handlar det ytterst om hela samhällets säkerhet. Därför bör möjligheten till en bred kartläggning av samhällets informationssäkerhet ses över.
mot · GY02Fö225 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällets IT-säkerhet. I stort sett alla delar av samhället använder sig av IT och ny teknik i olika former. Det ställer också krav på god säkerhet och robusthet då det i flera fall handlar om information av känslig art som patientjournaler, bankuppgifter etc. har det vid flertalet tillfällen rapporterats om IT-haverier, dataintrång och känsliga uppgifter som offentliggjorts på nätet. Dessvärre hamnar ofta säkerhetsfrågorna i skymundan trots att det är A och O i ett informationssamhälle. Det finns fortfarande myndigheter som inte har en informationssäkerhetspolicy eller som inte gör kontinuerliga riskanalyser. När det gäller både myndigheter och de delar av näringslivet som är av stor vikt för medborgarnas säkerhet och tillit bör därför IT-säkerheten regelbundet utvärderas. Exempelvis skulle kunna få i uppdrag att rapportera om IT-säkerheten i vården, skulle kunna undersöka IT-säkerheten på banker och på finansmarknaden, SKL skulle kunna se över kommuner och landstings IT-säkerhet, skulle kunna utvärdera IT-säkerheten i energisystemen etc. Möjligheten för exempelvis , , och att undersöka informationssäkerheten inom sina expertområdens verksamheter bör därför undersökas.
mot · GY02Fö226 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna i hög grad bör utvecklas till en krishanteringsorganisation. har alltid värnat frivilliga gemenskaper och känner således extra varmt för hemvärnets och frivilligorganisationernas uppdrag. Hemvärnet har gång på gång visat sin viktiga funktion när kriser drabbar . Utvecklade länder som måste konstruera robusta samhällsskydd som tar sin utgångspunkt även i icke-militära resurser. Vi vet inte vilka kriser som kan uppkomma. Men vi kan förbereda oss genom att ha en bredd. I detta är ett aktivt hemvärn av stor vikt. Kriser måste hanteras på många olika plan. Dessutom gäller det att förbereda sig för tiden efter en kris. För att kunna göra detta är samverkan över nationsgränser viktigt, men också samverkan mellan olika delar av försvaret och det civila samhället. Hemvärnets och de nationella skyddsstyrkornas viktigaste uppgifter är att bevaka, skydda, övervaka samt stödja både det civila och det offentliga samhället. Alla hemvärnsförband utbildas därför för att kunna lösa dessa uppgifter. Utöver detta tillkommer ett antal tilläggsförmågor som bara vissa förband behöver ha. Hemvärnet utgör tack vare sin lokala kännedom och regionala förankring en viktig resurs i den samlade försvarsorganisationen. Hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna bör i hög grad utvecklas till en krishanteringsorganisation. Hemvärnet har bland annat till uppgift att skydda infrastruktur, befolkning och funktioner såväl i fredstid som i krigstid. Om hemvärnet används på rätt sätt möjliggör det att ett försvar och ett krishanteringsverktyg finns tillgängligt över hela landet.
mot · GY02Fö227 · 2010-10-21 00:00:00 — Försvarsmaktens möjligheter att bistå civila samhället med helikoptrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Försvarsmaktens möjligheter att bistå det civila samhället med helikoptrar. har bemyndigat regeringen att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem i syfte att öka Försvarsmaktens operativa helikopterförmåga. Enligt förordningen (2007:1266) ska Försvarsmakten med befintlig förmåga och resurser lämna stöd till civil verksamhet. För att säkerställa att investeringar av den här typen verkligen kommer hela vårt samhälle till nytta bör ambitionsnivån förtydligas. Mot bakgrund av detta yrkar vi att vid anskaffande av nya helikoptrar skall dessa resurser lämna stöd till civil verksamhet när behov av detta finns.
mot · GY02Fö228 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka IT-angrepp och cyberattacker. Under närmare har utvecklingen vad gäller användandet av datorer varit omfattande. På i stort sätt alla områden i vårt samhällssystem används datorer. Detta har i mycket stor omfattning effektiviserat och utvecklat vårt samhälle. Dessutom har Internet inneburit en omdanande möjlighet att kommunicera, lämna och hämta information över hela världen. innebär datoriseringen att vårt samhälles sårbarhet har ökat markant. Vi drabbas kontinuerligt av dataintrång och rena försök till sabotage i dessa system. Detta medför stora skador i företag, institutioner och hos oss som privatpersoner. Dessa intrång och sabotage var tidigare ofta konstruerade i huvudsak för att konstruktörerna ville visa sina kunskaper och inte i första hand för att orsaka maximal skada i samhället. har vi sett en utveckling mot att intrången i stället blivit affärsverksamhet. Exempel på varor i denna verksamhet är datorkraft i form av kapade persondatorer, personliga kontouppgifter och företagshemligheter. har det kommit rapporter om misstänkta IT-angrepp från både och . Det spekuleras också kring hur israeliska cyberbrigader kan angripa och slå ut iranska kärnanläggningar. Allt detta visar hur IT-angreppen också kan fungera som ett vapen i storpolitiken, nationer emellan. Därför är det angeläget att se på hotet om cyberattacker som en försvarspolitisk fråga. Möjligheterna att med hjälp av trojaner och andra sorters virus orsaka skada i samhället eller med hjälp av tiotusentals kapade datorer lamslå myndigheters och företags verksamhet utgör en skrämmande hotbild. Det gäller särskilt om det direkt eller indirekt (t.ex. genom att skapa störningar i telekommunikationssystem) drabbar olika former av samhällsviktig verksamhet såsom energidistribution eller banksystemet. Det som gör hotbilden särskilt oroväckande är att såväl stora organisationer och stater som små grupper eller till och med enskilda individer kan ha tillgång till denna typ av vapen. läggs mycket kraft i företag och myndigheter ned på att skapa säkerhet i systemen. Det vi dock upplever är att det saknas en sammanhållen nationell och internationell strategi för att långsiktigt motverka denna typ av IT-angrepp/cyberattacker. har dessutom i sin rapport styrning av informationssäkerhetsarbetet i den statliga förvaltningen (RiR 2007:10) påpekat behovet av ett djupare engagemang från regeringens sida i myndigheternas IT-säkerhet. Jag menar därför att det behövs en nationell strategi för att långsiktigt motverka IT-angrepp/cyberattacker samt att bör fortsätta att verka för att internationella strategier tas fram för att möta hotet mot våra IT-system.
mot · GY02Fö229 · 2010-10-20 00:00:00 — Internationellt samarbete inom flygindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla internationella samarbete inom flygindustrin. I en allt mer globaliserad värld måste svensk konkurrenskraft till stor del bygga på ett högt utvecklat kunskapsinnehåll i våra exportprodukter, varför forskning, utveckling och innovation är centrala delar av tillväxtpolitiken. I finns en internationellt sett mycket kvalificerad och omfattande försvarsindustri, som hävdar sig mycket väl på den internationella marknaden. Försvarsindustrins verksamhet har stor betydelse för teknikutvecklingen i . Tillväxten drivs mer och mer av kunskap. Därför är det viktigt att vi tar tillvara den unika kompetens som finns inom de försvarsinriktade företagen. Teknikutvecklingen inom försvarsindustrin ger positiva effekter även inom andra samhällsområden, till exempel den civila forskningen vid universiteten och näringslivet. Forskning, utveckling och innovation är centrala delar av tillväxtpolitiken, och förmågan att utveckla spjutspetsteknologi är av avgörande betydelse för vår fortsatta välfärd. Ska fortsätta vara en framträdande nation inom industri och forskning måste vi öka vårt samarbete med framväxande länder, till exempel . För att ta del av framsteg inom forskning och teknik borde vi ha ett närmare samarbete inom flygindustrin. Alliansregeringen har inrättat en exportstödjande myndighet för försvarsmaterielfrågor som precis har börjat arbeta. Det är ett steg i rätt riktning. Det skapar tydligare roller och ger en ökad ansvarsfördelning. Försvarsindustriföretagens framtid ligger i internationalisering. De flesta försvarsmaterielaffärer kräver någon form av försvarspolitiskt samarbete. Företagen är i hög grad redan internationaliserade. Genom den nya myndigheten kan stödet för exporten ges mer effektivt och samordnat. Myndigheten kan också ge en tydlig rollfördelning mellan beställare och köpare. Många utvecklingsländer eller industrialiserade länder är i behov av mer vänskapsrelationer med företag och politiker i och EU. Framförallt är kontakter mellan makthavare viktiga i många kulturer som förutsättning för goda affärsrelationer. Ett närmare samarbete inom flygindustrin skulle stärka som en framgångsrik industri- och tjänstenation. Det skulle också säkra landets position på den globala marknaden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Fö230 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en helhetsöversyn av planering och rutiner samt övning när det gäller miljöräddningsinsatser till havs. Krisberedskapen och anspänningstiderna för nödvändiga miljöräddningsinsatser vid eventuella oljepåslag i den miljön måste påskyndas. Förlorad tid innan en verkningsfull räddningsinsats påbörjas drabbar vår havsmiljö och skärgårdarnas djur och natur. Beredskapssystemen för räddningsinsatser är alltför osynkade. Antalet oljetransporter i södra ökar nu markant på grund den ryska oljeexporten via de ryska hamnarna i . De nya oljetransportfartygen är i och för sig säkrade via dubbelskrov. Men bara deras närvaro i de täta trafikområdena ökar risken för kollisioner med andra mindre fartyg som i sin tur är större miljörisker. Mot denna bakgrund behövs en helhetsöversyn av den lokala, regionala och nationella planeringen och rutinerna när det gäller krisberedskapen och miljöräddningsinsatser till havs. Det är också av stor vikt att antalet verkliga övningar ökar för att på det sättet höja beredskapen.
mot · GY02Fö231 · 2010-10-21 00:00:00 — Förenklad hantering vid sjuktransporter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklad hantering vid sjuktransporter med räddningshelikoptrar. När en olycka inträffar som kan klassas som et fall för räddningstjänst gäller lagen om skydd mot olyckor (LSO). Då får räddningsledaren (som alltid finns vid sådana tillfällen) rätt att beställa en räddningshelikopter med mera för att transportera en patient till närmaste sjukhus. Men när en person som har insjuknat ska hämtas från exempelvis en skärgårdsö eller en avlägsen terräng långt från bebyggda trakter gäller inte LSO, och då får sjukvården inte rekvirera en räddningshelikopter från den av staten uppbyggda räddningsverksamheten. I har detta fått som konsekvens att sjukvården inte får använda den tillgängliga helikoptern som finns stationerad på , med mindre än att i förväg handlar upp överskottstid från räddningshelikoptrarna från Norrlandsflyg/. tvingas sjukvården begära hjälp av för att föra en akutpatient till närmaste farbara väg där ambulans möter. Detta innebär att transporttiderna blir avsevärt längre och förhindrar den bästa lösningen för patienten. Det kan jämföras med när en människa blir akut sjuk eller när en olycka inträffar i en båt eller i vattnet. Då betraktas det som den räddningstjänst, i detta fallet statlig sjöräddningstjänst, och en helikopter skickas undantagslöst för att ta hand om patienten och föra denna till närmaste sjukvårdsinrättning. Om SOS Alarm, vid behov, fick ta helikoptrar i anspråk vid sjukdomsfall, på samma sätt som vid räddningstjänst skulle den helikopterberedskap som staten har hyrt in kunna tas i anspråk utan extra kostnader för sjukvårdshuvudmannen. Helikoptern finns ju där ändå tillgänglig till långt av tiden. För att detta ska bli möjligt måste hälso- och sjukvårdslagen (HSL) och lagen om skydd mot olyckor (LSO) förändras och anpassas.
mot · GY02Fö234 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monopolet på brandmanna- och räddningsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra förordningen (2003:477) om utbildning i skydd mot olyckor. utför en mycket viktigt uppgift i vårt samhälle: De räddar liv. Därför är det av yttersta vikt att brandmannautbildningen uppfyller höga krav, är tidsenlig och tar till sig den nyaste tekniken. finns det ett statligt monopol på utbildningen Skydd mot olyckor, SMO. Det är den enda räddningsutbildningen som är monopoliserad. Varken polis-, försvars- eller kustbevakningsutbildningar är längre föremål för statliga monopol. Utan monopol kan man uppnå större flexibilitet och modernisera utbildningarna fortare då utvecklingen är snabb, inte minst vad gäller ny teknik. I stället för att fortsätta begränsa utbildning inom räddningsområdet bör monopolet släppas så att fler kan vara med och utveckla räddningsutbildningar. För att åstadkomma detta bör förordningen SFS 2003:477 ändras så att dessa utbildningar, t.ex. SMO-utbildningen, även kan genomföras av privata aktörer som svarar mot de krav som staten ställer.
mot · GY02Fö235 · 2010-10-26 00:00:00 — Effektivare användning av helikopterresurs tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om helikopterresurs. helikopterresurs är en viktig komponent vid räddningsinsatser i olika sammanhang. Helikopterresursen används för sjöräddningsinsatser, men även för vissa räddningsinsatser i kommuner. Det finns möjligheter för kommuner att teckna avtal med om användande av helikopterresursen. Utöver vad som gäller till följd av internationella konventioner och svensk lagstiftning har enskilt eller tillsammans med andra myndigheter tecknat avtal för sjöräddningsverksamheten och i vissa fall även för flygräddningsverksamhetens bedrivande. Dessa avtal gäller helikopterberedskap, kommunala räddningsgrupper (RITS-styrkor), medverkan samt (kustradiotjänster). Det har dock funnits exempel på svårigheter för kommuner att teckna nya avtal med angående användning av helikopterresursen. Helikopterresursen är en resurs som till viss del finansieras gemensamt, och därför är det av stor vikt att helikopterresursen används så effektivt som möjligt. Detta är betydelsefullt för människor som av olika anledningar hamnar i nödsituationer, men också ur perspektivet att skattebetalarnas pengar ska användas på bästa och effektivast möjliga sätt. Med anledning av ovanstående föreslår jag att regeringen bör sträva efter en lösning så att helikopterresursen kan användas på ett så effektivt sätt som möjligt.
mot · GY02Fö236 · 2010-10-21 00:00:00 — Nationella räddningstjänst- och katastrofresurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella räddningstjänst- och katastrofresurser. har ett antal nationella resurser för olika typer av internationella räddnings- och katastrofinsatser. Resurserna kan delas in i materiella resurser, personella resurser och kompletta team. Exempel på en materiell resurs är den oljeskyddsmateriel som finns på fem platser i och som kan avropas av en drabbad kommun. På liknande sätt finns annan materiel att tillgå för att användas i samband med översvämningar, olyckor med kemikalier och andra större olyckor. Den personella resursen består av experter som kan nås via tjänsteman i beredskap hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Experterna är ofta tjänstemän anställda hos MSB, men myndigheten bidrar även med kontakter till experter som finns utanför den egna myndigheten. Gemensamt för den materiella resursen och den personella resursen är att de båda resurserna kan användas var för sig inom landets gränser, där det i olika situationer kan anses nödvändigt. Den tredje resursen, de kompletta teamen för olika typer av insatser, får inte användas i . Fast Response Team (Swift) utgör ett exempel på ett sådant team som skulle kunna användas nationellt i , men detta är inte möjligt. Swift kan däremot skickas utomlands vid bland annat jordbävningsinsatser. Swift skulle kunna göra viktiga insatser i i samband med skred och explosioner med instabila byggnader som följd. saknas dock möjligheter att kalla in Swift som en komplett resurs för insatser i . Stödstyrkan är ytterligare ett exempel på ett komplett team, vars syfte är att hjälpa UD att ta hand om svenskar utomlands i samband med katastrofer. Stödstyrkan besitter stabs- och krisstödskapacitet som skulle kunna hjälpa en kommun i som drabbats av en katastrofliknande situation med att skapa uthållighet. är detta inte möjligt. Det finns ytterligare exempel på team inom bland annat IT- och kommunikationsområdet som inte kan användas i vid katastrofer och katastrofliknande situationer. Enda möjligheten för en kommun att få sådana resurser som finns inom Swift är att kontakta en räddningstjänstorganisation, företrädesvis i någon av storstadsområdena. En sådan organisation skulle kunna bidra med personalresurs. För att få materiel måste MSB kontaktas. Ett komplett team, med personal och materiel, går som nämnts inte att mobilisera för insats i . Det är alldeles utmärkt att har flera funktionsdugliga och betydelsefulla resurser för olika typer av katastrof- och biståndsinsatser internationellt. Men resurserna borde tillgängliggöras även för behov inom gränser. Med anledning av ovanstående föreslår jag att regeringen initierar en översyn av hur kompletta team, som de ovan nämnda, kan utnyttjas i samband med katastrofer och katastrofliknande situationer inom gränser.