ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So416 · 2010-10-22 00:00:00 — Tandvårdens kostnader i sjukvårdens högkostnadsskydd då det finns särskilda medicinska skäl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inkludera tandvårdens kostnader i sjukvårdens högkostnadsskydd då det finns särskilda medicinska skäl. finns det ett högkostnadsskydd för sjukvården, det finns ett annat högkostnadsskydd för inköp av läkarordinerade mediciner och dessutom ett högkostnadsskydd för tandvården. De är alla väl fungerande och uppskattade reformer. Men det finns personer som trots dessa välmenande högkostnadsskydd når upp till belopp som kan vara svåra att försvara eftersom personerna finns inom alla dessa tre fristående system. De har ibland förutom sina tandkostnader, sjukvårdskostnader och medicinkostnader, dessutom kostnader för regelbundna besök hos en tandhygienist. Det kan handla om njursjukdomar, sjukdomar med nedsatt salivproduktion, frätande magsyror eller mediciner som är särskilt skadliga för tandemaljen eller tandköttet. Och som om detta inte var nog, hänger sjukbilden ofta ihop med en låg inkomst på grund av återkommande sjukskrivningsperioder. Tänderna är ju en viktig del av kroppen och tandvården borde därför också anses vara en del av sjukvården. Att för alla invånare rakt av införliva tandvården i sjukvårdssystemets högkostnadsskydd kommer att innebära ett kraftigt ökat krav på skattefinansiering och kanske inte är genomförbart från till en annan. Men för personer som till följd av medicinska skäl tvingas tillbringa hos både läkare och tandläkare är det ändå relevant att pröva möjligheten att inkludera tandvårdens kostnader i sjukvårdens högkostnadsskydd. I deras fall är tandvården bara en komponent i det totala vårdbehovet som sjukdomen förorsakar. Vi anser därför att alla behov av tandvårdsinsatser som bevisligen är relaterade till en sjukdom, eller till följd av medicinering av en sjukdom, borde omfattas av högkostnadsskyddet för sjukvård. Som det är nu så får den sjuke nå upp till flera olika beloppsgränser i flera olika system innan det blir stopp på utgifterna, högkostnadsskydd för sjukvård, högkostnadsskydd för tandvård och högkostnadsskydd för medicin och då tillkommer dessutom ofta insatser av tandhygienist som inte ingår i någon av dessa högkostnadsskydd. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att inkludera tandvårdens kostnader i sjukvårdens högkostnadsskydd då särskilda medicinska skäl föreligger.
mot · GY02So417 · 2010-10-22 00:00:00 — Tandvårdens högkostnadsskydd för tandhygienistens arbete då det finns särskilda medicinska skäl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda frågan om att tandvårdens högkostnadsskydd även bör omfatta tandhygienistens arbete då det finns särskilda medicinska skäl. Det finns ett högkostnadsskydd för tandvården . Det är en väl fungerande och uppskattad reform. Dock kan det upplevas som en brist att högkostnadsskyddet för tandvård inte omfattar tandhygienistens tjänster. De flesta människor har inte några större kostnader för besök hos sin tandhygienist. Men för andra är det nödvändigt med mer regelbundna kontroller, vilket kan bli belastande för ekonomin, särskilt i kombination med orsakerna som ligger bakom de täta besöken. Personer som föreskrivs täta besök hos en tandhygienist har oftast en medicinsk orsak. Det kan handla om sjukdomar med nedsatt salivproduktion, frätande magsyror eller mediciner som är särskilt skadliga för tandemaljen eller tandköttet. Dessa personer har förutom sina tandkostnader ofta sjukvårdskostnader och medicinkostnader, och som om detta inte var nog, en låg inkomst på grund av återkommande sjukskrivningsperioder. För personer som till följd av sin sjukdom tvingas tillbringa hos både tandläkare och tandhygienist är det relevant att pröva möjligheten att inkludera tandhygienistens tjänster i tandvårdens högkostnadsskydd. Den minimala förändringen att inkludera tandhygienistens tjänster i tandvårdens högkostnadsskydd skulle för dessa människor göra stor skillnad. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att utreda frågan om att tandvårdens högkostnadsskydd även bör omfatta tandhygienistens arbete, då särskilda medicinska skäl föreligger.
mot · GY02So418 · 2010-10-22 00:00:00 — Subvention av barns glasögon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dagens system för subvention av barns glasögon. Det är viktigt att barns synfel åtgärdas fortlöpande under uppväxten. Att barnet ser bra är en grundläggande förutsättning för att kunna klara exempelvis skolarbetet på ett så bra sätt som möjligt. Men att köpa glasögon kan bli en stor utgift. Landstingen i beslutar själva om de vill ge bidrag till familjer med barn som är i behov av glasögon. Dessa bidrag skiljer sig åt mellan landstingen, så beloppet varierar beroende på i vilket landsting man är bosatt. Det är få som ger stöd ålder, vilket är olyckligt eftersom synen inte är färdigutvecklad förrän vid 8 till , vilket i sin tur medför att det behövs många glasögonbyten. Det bör vara rimligt att jämställa barns synfel med andra behov av hjälpmedel som till exempel vid en hörselnedsättning. Glasögon till barn får inte vara en plånboksfråga som innebär att alla inte har samma rätt till glasögon efter behov. Det måste vara samhällets ansvar att se till att alla barn får så goda förutsättningar som möjligt under sin uppväxt och i detta bör man inkludera hjälpmedel som glasögon eller annan åtgärd som korrigerar synfel. Vi anser att det nuvarande systemet för subvention av barns glasögon bör ses över för att åstadkomma ett mer rättvist system.
mot · GY02So419 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning av surrogatmödraskap. Föräldrar har inte rätt till sina barn, men barn har en ovillkorlig och oinskränkbar rätt till såväl sina biologiska som sociala föräldrar. Målet för all lagstiftning, oavsett politikområde, är att den ska vara jämlik och könsneutral. Ingen juridisk skillnad ska finnas mellan vare sig hbt-personers eller andras möjligheter att bli föräldrar. Det gäller även vid insemination och adoption. Ett traditionellt surrogatmödraskap innebär att en kvinna föder ett barn åt någon annan. För homosexuella män kan det vara ett alternativ till adoption. Men det finns svårigheter som har tydlig koppling till klass och kön. I vissa länder har det börjat växa fram en verksamhet där fattiga och utsatta kvinnor föder barn på beställning åt rika barnlösa par. Detta är oetiskt och oacceptabelt. Kroppsdelar och barn är inte handelsvaror. I är surrogatmödraskap inte tillåtet. är vi medvetna om att det även finns surrogatmödraskap utan ekonomisk . Det är ett faktum att det finns barn i som har fötts genom surrogatmödraskap och deras legala familjesituation upplevs oklar. Och just därför att denna fråga är komplex och rymmer flera svåra avvägningar behöver vi skaffa oss mer kunskap innan vi kan ta ställning. Det finns också en typ av surrogatmödraskap som innebär att hälften av arvsmassan kommer från de blivande föräldrarna och kvinnorna i relationen. Det handlar dels om när en kvinna insemineras med sin mans sparade ägg, i ett par där mannen har en transsexuell bakgrund. Det handlar också om lesbiska par som donerar ägg till varandra. I båda fallen tillförs spermier utifrån, precis som vid annan insemination på klinik. räknas båda dessa exempel enligt lagen som förbjudna former av surrogatmödraskap, trots att det inte kan ha varit lagstiftarens avsikt med lagen. Detta omöjliggör för en del familjer att skaffa barn på lika villkor som andra par, och lagen måste därför ändras så att denna form av surrogatmödraskap inte är förbjuden. Frågan om surrogatmödraskap är svår och komplicerad, men trots att det i princip är förbjudet med surrogatmödraskap i så finns ändå ett antal barn och föräldrar som har använt sig av surrogatmödrar. Det finns därför alla skäl att utreda surrogatmödraskap ur såväl barnens, surrogatmammans som föräldrarnas perspektiv.
mot · GY02So420 · 2010-10-26 00:00:00 — Äldres rätt till utomhusvistelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldres rätt till daglig utomhusvistelse. Medellivslängden i ökar och vi går emot demografiska förändringar som innebär en kraftigt ökad andel äldre i befolkningen. i livet lever vi ofta med flera sjukdomar. Det blir därför allt viktigare att vidta förebyggande och hälsofrämjande åtgärder för äldre, så att man håller sig frisk längre genom livet. Hälsofrämjande insatser till äldre kan skjuta upp funktionsnedsättning och sjukdomar. Det har framför allt betydelse för människors välbefinnande och livskvalitet men också för kostnaderna för vård och omsorg. Statens folkhälsoinstituts folkhälsopolitiska rapport för pekar på ett ökande intresse för folkhälsoarbete riktat mot äldre människor. Detta intresse växer i takt med resultat som visar på positiva effekter av insatser sent i livet. nämner bl.a. betydelsen av tillgängliga grönområden, fysisk aktivitet, att äta och dricka rätt och att hålla sig i rörelse. Healthy Ageing lyfter fram flertalet områden som är viktiga för äldres hälsa, bl.a. delaktighet i samhället, goda matvanor, fysisk aktivitet, prevention beträffande fallskador, tobak och alkohol samt läkemedelsrelaterade insatser. En enkel åtgärd vore att tillförsäkra en rättighet för äldre i landets äldreomsorg att vistas utomhus . finns inget krav på kommunerna om utomhusvistelse inom äldreomsorgen, vilket är märkligt. En sådan rättighet har tillskrivits fängelseinterner. Det borde vara självklart att alla äldre skall få vara ute så mycket de själva vill och speciellt . I socialtjänstlagen föreskrivs att de äldre har rätt till en aktiv och meningsfull tillvaro. Det är viktigt att kommunerna tar sitt ansvar och att detta får genomslag i äldreomsorgen genom praktiska åtgärder och minimirättigheter för de äldre. bör få i uppdrag att utfärda riktlinjer om vilka rättigheter kommunerna har att säkerställa för de äldre inom äldreomsorgen. Daglig utomhusvistelse skall tillhöra en sådan minimirättighet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02So421 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett införande av en patienträttighetslag. I har vi, till skillnad från i exempelvis resten av , ingen särskild lag om patienters rättigheter i hälso- och sjukvården. Den svenska lagstiftningen på hälso- och sjukvårdsområdet utgår istället främst från vilka skyldigheter sjukvårdshuvudmännen och personalen har. Hälso- och sjukvården, liksom lagstiftningen på området, bör i första hand ha patientfokus. Alliansregeringen har vidtagit åtgärder för att stärka patienternas ställning. Därutöver vore det lämpligt om även införde en tydlig och lättillgänglig patienträttighetslag där patienternas rättigheter finns samlade. Exempel på rättigheter som borde regleras är rätten till individuellt anpassad information och samtycke, gränser för väntetider och valfrihet i hälso- och sjukvården. För att en patienträttighetslagstiftning ska bli riktigt verkningsfull krävs det att patienterna kan utkräva sina rättigheter på ett effektivt och enkelt men rättssäkert sätt. Jag föreslår att regeringen verkar för en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen och ser över frågan om ett införande av en patienträttighetslag som tydliggör vilka rättigheter patienterna har.
mot · GY02So422 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alternativa behandlingsmetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna till att underlätta för fler landsting att erbjuda alternativa behandlingsmetoder. Rygg- och nackbesvär är den vanligaste orsaken till långvarig sjukskrivning samt sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspensionering). Trots detta har bara en bråkdel av landstingen i avtal med naprapater eller liknande som erbjuder adekvata och beprövade behandlingsalternativ. Av de cirka 1,5 miljoner naprapatbehandlingarna som utförs i är det fortfarande bara som sker med offentlig finansiering. Rehabilitering eller förebyggande behandling är förmåns- och skattefri, vilket har till följd att många människor kan få tillgång till effektiva behandlingar via sin arbetsgivare utan att behöva betala höga avgifter. Detta gäller dock inte dem som står långt ifrån arbetslivet. Dessa människor har ofta även de största behoven av hjälp. De måste istället förlita sig på att deras landsting har avtal med exempelvis legitimerade naprapater. Alternativa behandlingsformer med bevisad effekt är viktiga för att behandla rygg- och nackbesvär och därigenom långsiktigt minska sjukskrivningarna i hela landet. Därför är det angeläget att fler landsting ger sina invånare möjligheten till alternativa behandlingsmetoder som exempelvis naprapati.
mot · GY02So423 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador. firar den ideella organisationen . Föreningen finns till för familjer med barn som har fosterskador orsakade av alkohol, vare sig det är adoptivföräldrar, familjehem eller biologiska föräldrar, och för vuxna som skadades av alkohol . FAS står för fetalt alkoholsyndrom, en medicinsk diagnos med fyra fastställda kriterier varav en är dokumenterad alkoholkonsumtion hos modern under graviditeten. De övriga kriterierna är tillväxthämning, specifika ansiktsdrag och symtom från påverkan på det centrala nervsystemet. Man beräknar att det föds 12 barn per 1000 med FAS-syndrom, dvs. cirka 100-200 barn i . Enligt forskningen kan som utsätts för alkohol och narkotika få omfattande hjärnskador. Fostren kan få olika grader av utvecklingsstörningar, beteendestörningar och psykiska besvär. Tillväxten kan hämmas redan på fosterstadiet. Kunskapen om dessa barngruppers skador är mycket begränsad. Även om det finns forskare med specialkunskaper har det visat sig svårt att nå utanför institutionerna, vilket gör att kunskapen hos läkare, barnläkare och personal på barnavårdscentralerna är bristfällig. Resultatet är att flertalet skadade barn inte får korrekt diagnos. Även senare i barnets kontakt med socialtjänst, förskola och skola är kunskaperna bristfälliga. Sammantaget leder detta till att många föräldrar, både biologiska föräldrar och fosterföräldrar, får bristfällig eller felaktig information om barnets problem. Den vetenskapliga och medicinska kunskapen finns för svensk del hos ett fåtal personer, vilka i huvudsak är verksamma i och . Därför vore det välkommet att det vid något av de svenska universitetssjukhusen upprättades ett nationellt som med bred kompetens kunde ge spridning åt den kunskap som finns inom området. Syftet bör vara att barn med alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador identifieras och diagnostiseras , för att förebygga negativa konsekvenser i form av asocialt beteende, missbruk, kriminalitet m.m. som annars kan bli följden av barnens funktionsnedsättningar. Kunskapscentrumet bör arbeta med bredd i sin kompetens så att exempelvis det följande inkluderas i verksamheten: diagnostisering av barn, ungdomar och vuxna, psykologisk och psykiatrisk kompetens, pedagogik, studie- och arbetslivsvägledning samt social vägledning.
mot · GY02So424 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska driva frågan om att varje medlemsland självt får avgöra om det vill förbjuda alkoholreklam med hänsyn till folkhälsan. Mycket talar för att det finns anledning att se över möjligheten med alkoholreklam i svenska medier. Utgångspunkten för reklam måste vara att den speglar verkligheten kring den produkt som marknadsförs, men alkoholreklamen visar inte några som helst negativa konsekvenser av alkoholbruk. Mer och mer uppmärksammas nu alkoholförsäljningen inte bara som en handelsfråga utan också som en folkhälsofråga inom EU vilket har sina skäl. Förutom att alkoholen bidrar till mycket misär bland vuxna och barn leder den till gigantiska kostnader i form av förlorad produktionskapacitet, förtidspensioneringar och sjukskrivningar. Ett vanligt argument för att inte förbjuda alkoholreklam har i debatten varit att den inte ökar drickandet utan endast påverkar marknadsandelarna hos de olika märkena. Detta argument har emellertid ny forskning slagit hål på, när den visar att reklamen ökar ungas drickande och bidrar till att fler börjar dricka. Det är EU:s Alcohol and en grupp bestående av intressenter i alkoholfrågan från både frivilligorganisationer och alkoholindustrin som genom en metastudie visar att alkoholreklam påverkar ungdomars alkoholdebut och får de ungdomar som redan dricker att dricka mer. Studierna visar också att det finns ett direkt samband mellan hur mycket reklam ungdomarna utsätts för och hur mycket de ökat sin konsumtion. bör därför i EU driva frågan att varje medlemsland självt ska få avgöra om det vill förbjuda alkoholreklam med hänsyn till folkhälsan.
mot · GY02So428 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska bli mer aktiv i att tillvarata barns intressen vid vräkning. Min uppfattning är att antalet vräkningar måste minska och att inga barn ska vräkas. Detta är en socialt ansvarstagande inställning som måste vara fast förankrad i utövandet av svensk barn- och socialpolitik. När en familj vräks från sin bostad är det barnen som drabbas hårdast. Kompisar och vänner försvinner och det är också förknippat med mycket skam. De flesta som vräks, det gäller även barnfamiljer, gör det på grund av bristande hyresbetalning. Ofta finns en komplicerad ekonomisk problematik i bakgrunden. Tyvärr är det så att agerar för sent när hyresskulderna blivit för stora och vräkningsprocessen gått för långt. Eller så kan hyresvärden ha kontaktat alldeles . De måste istället agera mycket snabbare, redan vid den första signalen om vräkning. Då blir det lättare att få till en avbetalningsplan eller ge ekonomiskt bistånd. Det förebyggande arbetet med budget- och skuldrådgivning måste också bli bättre. Grundläggande är detta en fråga där måste bli mer proaktiv, som juridiska förändringar också kan behöva göras. är exempelvis bostadsrätter och lägenheter undantagna från utmätning, och motsvarande undantag borde finnas för villor. Det väsentliga är dock att detta redan nu borde kunna ske då barnets rättigheter bör ha en överordnad ställning.
mot · GY02So430 · 2010-10-19 00:00:00 — Psykisk livräddning som folkbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett åtgärdsprogram för en folkbildningssatsning i psykisk livräddning. Suicid är ett folkhälsoproblem som skördar nästan 1500 liv i . Västsvenska nätverket för suicidprevention är ett av sex olika nätverk som finns under det nationella centret NASP (Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa). genomförde Västsvenska nätverket för suicidprevention en turné i psykisk livräddning. Syftet var att sprida råd och hjälp samt vara en kunskapsbas för allmänheten och professionen om suicidalitet. Att göra framforskade metoder och resultat tillgängliga för allmänheten är nätverkets främsta uppgift. Turnén blev mycket uppskattad och denna utbildning efterfrågas från hela landet. Regeringen har uttalat en nollvision inom området suicid. I detta arbete vore en satsning på en utbildning om psykisk livräddning ett viktigt verktyg. Ett åtgärdsprogram för en folkbildningssatsning är en väg att gå, vilket bör komma regeringen till känna. Regeringens satsning på folkbildning bör i sammanhanget uppmärksammas och tillvaratas.
mot · GY02So435 · 2010-10-25 00:00:00 — Kultur som hälsofrämjande faktor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att starta en särskild kultursatsning riktad till äldre inom hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett system med kulturcheckar som ska vara en skattebefriad löneförmån från arbetsgivaren till löntagarna.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Kultur i olika former kan verka läkande och stimulerande. Utvärderingar har visat att kultur inte minst för äldre kan ha stor betydelse för hälsan och välbefinnandet. Ny forskning har påvisat ett positivt samband mellan deltagande i kulturella verksamheter och förbättrad hälsa. De som är kulturellt aktiva och ofta sjunger, musicerar och dansar har generellt sett en bättre hälsa än genomsnittet av befolkningen. Därför bör fler grupper i samhället, som till exempel äldre och yrkesarbetande, få möjlighet att uppleva kulturens hälsoskapande effekt. Betydelsen av kultur både för den allmänna folkhälsan och i direkta vårdsituationer blir allt mer uppmärksammad. Många sjukhus och vårdinrättningar intresserar sig numera för kulturens möjligheter att påverka patienternas hälsa. Såväl kultur i form av böcker, konst och musik, som den yttre sjukhusmiljön, i form av arkitektur och inredning, påverkar patienter och personal. De flesta konstformer manar till kommunikation och eftertanke, vilket verkar stimulerande för alla människor som befinner sig i sjukhusmiljön. menar att det behövs en särskild kultursatsning för de äldre som bor på olika former av äldre- och serviceboenden. Inspiration kan hämtas från det framgångsrika projektet där elever möter professionell kultur i skolan. Det kan till exempel handla om en känd författare som kommer till ett äldreboende och läser ur sin bok eller att en professionell teatergrupp sätter upp en föreställning i anslutning till ett . Vi vill därför utreda möjligheten att starta en särskild kultursatsning riktad till våra äldre inom hälso- och sjukvården. Företag får skattefritt sponsra sina anställda med friskvård för att förbättra hälsan. Vi anser att samma sak borde gälla för kulturaktiviteter. En möjlighet skulle kunna vara att införa ett system med kulturcheckar. Kulturchecken skulle då vara ett betalningsmedel som kan användas för inköp av biljetter till exempel till teater, konserter, opera, balett, museibesök med mera. Kulturchecken ska inte belasta företaget med skatter eller sociala avgifter utan de skattemässiga villkoren ska vara desamma som när företag subventionerar motionsaktiviteter för personalen. Genom ett system med kulturcheckar skulle fler människor ges möjlighet att få del av olika kulturupplevelser, vilket bevisligen har positiva effekter för hälsan och det skulle därmed kunna förbättra folkhälsan. Vi vill därför utreda möjligheten att införa system med kulturcheckar som ska vara en skattebefriad löneförmån från arbetsgivaren till löntagaren.