ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub393 · 2010-10-20 00:00:00 — En bra förskola för våra barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kvalitet i förskolan. En förskola med hög kvalitet, utbildad personal och mindre barngrupper är ett viktigt besked till barn och föräldrar. Det är att investera . Den borgerliga regeringen har visat ett svagt intresse för förskolan. I stället har vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng genomförts utan krav på kvalitet och barns bästa. Barn är olika, kommer från olika verkligheter, utvecklas olika och har olika behov. Förskolan ska tillsammans med hemmen stödja barnens sociala utveckling. Av den anledningen är det viktigt att för framtiden tydliggöra att kvalitet betyder både förskollärare och barnskötare. Båda yrkesgrupperna behövs för våra barns välfärd. Det pedagogiska innehållet i förskolan ska stärkas. Det betyder att det ska läggas vikt på att utbilda och anställa förskollärare men det betyder inte att barnskötarens betydelse blir mindre. Lika stor vikt som vi lägger vid att utveckla förskolan och förskollärare behöver läggas vid att utveckla förskolan och barnskötaren. En annan viktig förutsättning för att ge de anställda bra möjligheter att ge våra barn en bra tillvaro i förskolan är att grupperna inte får vara för stora. På så sätt kan vi ge mångfald och en förskola med hög kvalitet. Det ger en trygghet i vardagen för både barn och föräldrar.
mot · GY02Ub394 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av läsfrämjande insatser i förskolan av biblioteken och i läsfrämjande projekt. Ett välfungerade språk är grunden till att fullt ut kunna tillvarata och utveckla sina demokratiska rättigheter. Mycket av språkutvecklingen grundläggs och därför spelar förskolan en viktig roll för barns språkutveckling. För att varje barn ska kunna tillägna sig ett rikt språk är det viktigt att de tidigt får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för små barn är av stor betydelse. Det behövs ett strukturerat arbetssätt i förskolorna för att stödja barnens språkutveckling som en del i den fria leken. Särskilt engagemang behöver ges till barn som har svenska som andra språk. Det är viktigt med återkommande och regelbundna tillfällen till sagostunder med barn i grupp och för enskilda barn. Bibliotek med mer resurser till uppsökande verksamhet skulle kunna vara en resurs att använda för att locka barnens språkutveckling via böcker. Men det är också angeläget med satsningar på läsfrämjande i den form som vi känner som . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Ub395 · 2010-10-21 00:00:00 — Villkoren för sjuksköterskor som blir specialistsjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor är stort på flera håll i landet och kommer att bli ännu större. Regeringen måste intensifiera arbetet med att uppmuntra sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Ett sätt att göra det är att se över villkoren för de sjuksköterskor som väljer att vidareutbilda sig. En sak att se över är möjligheten att ge ekonomiskt stöd till sjuksköterskor under vidareutbildningen. Med dagens regler erhåller de ett bidrag om max 10000:-/månad som de är tjänstlediga för att vidareutbilda sig. Här skulle man kunna titta på systemet för läkarnas ST-system där de får lön under utbildningen. Det skulle kunna stå modell även för sjuksköterskornas specialistutbildning. Motiven bakom att satsa ännu på utbildning är olika och det kan handla om personlig utveckling, arbetsgivarens uppmuntran eller möjlighet att göra karriär inom sitt område. Att ge sjuksköterskor bättre förutsättningar för kompetensutveckling och specialistutbildning öppnar karriärvägar för sjuksköterskor, hjälper till att lösa personalbrist samt uppmuntrar dem att stanna kvar inom vården. Om det offentliga ska klara personalförsörjningen måste sjukvården bli en attraktivare arbetsgivare. Ett sätt att lösa det är att förbättra villkoren för de sjuksköterskor som väljer att fördjupa sig och satsa på en fortsatt karriär inom hälso- och sjukvården.
mot · GY02Ub397 · 2010-10-26 00:00:00 — Utbildning med inriktning mot rehabilitering och arbetsförmågebedömning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning med inriktning mot rehabilitering och arbetsförmågebedömning. Jag vill att man undersöker om redan befintliga internationella utbildningar inom i motionen nämnda områden går att överföra till svenska förhållanden samt utifrån detta utforma utbildning och fortbildning som ger kompetens för att stödja sjukskrivna som ska tillbaka till arbetslivet. Utbildningen ska kunna omfatta kunskap i rehabilitering, förmåga att bedöma arbetsförmågan samt arbetsmiljökunskap. Arbetslösheten på grund av funktionsnedsättning eller/och långtidssjukskrivningarna måste bekämpas med alla medel. Det gäller att på ett snabbt och tryggt sätt hjälpa personer som drabbats av ohälsa att komma tillbaka till arbete, ett arbete som kan fungera även med en nedsatt arbetsförmåga. I flera länder i och i finns utbildningar för personer som ska jobba med att lotsa sjukskrivna tillbaka till arbetslivet. En sådan utbildning saknas i . Dessa utbildningar har fokus både på rehabilitering och på bedömning av arbetsförmågan. Arbetet fokuseras på att ge råd och stöd under en längre process. Till exempel kognitiv skadeanalys, anställningsbarhetsanalys, ergonomisk status, arbetsmiljöanalys och analys om redan befintliga kunskaper går att överföra till andra yrken. Studier i visar att företag/försäkringsbolag som använde sig av personer med denna form av utbildning lyckades mer än så ofta få personer tillbaka i arbete efter olyckor eller sjukdom. Utbildningen ligger på mastersnivå och det utfärdas också en legitimation för dem som utbildats. aviserar regeringen att vissa jobbcoacher ska ha en särskild arbetsmiljökompetens. Detta kan vara bra men för att nå bästa resultat måste det också finnas en kunskap om den sjukskrivnes förmåga för att kunna matcha rätt jobb till rätt person. Därför bör relevanta myndigheter få i uppdrag att undersöka om utbildningar som till exempel Vocational Counselors eller Employment Counselors, som finns i andra delar av världen, går att överföra till svenska förhållanden. Om resultatet av undersökningen är positivt bör regeringen återkomma med uppdrag till relevanta myndigheter om att utforma utbildning som ger kompetens för att stödja sjukskrivna som ska tillbaka till arbetslivet. Utbildningen bör omfatta kunskap i rehabilitering, förmåga att bedöma arbetsförmågan samt arbetsmiljökunskap. i (S)
mot · GY02Ub398 · 2010-10-26 00:00:00 — Stödet till de nya universiteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för de nya universiteten. måste ha ambitionen att vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. För ett litet, exportberoende land som är det helt avgörande att vi stärker förmågan att möta den hårdnande konkurrens som globaliseringen för med sig. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Därtill bidrar också kunskap och bildning till personlighetsutveckling, till ökad självständighet och förbättrad förmåga till kritiskt tänkande och reflektion. Det handlar också om att kunna söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå och att förmedla och utbyta kunskaper med andra. Utbildning är därför en avgörande förutsättning för att befästa demokratin och utjämna olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande och möjligheter till att aktivt delta i samhället. Kunskap blir dessutom inte mindre värd för att den delas av fler tvärtom. Tillväxt och välfärd förutsätter en hög utbildningsnivå i hela befolkningen. Kunskapssegregation innebär att samhället inte tar vara på alla de människor och de kunskaper som finns i samhället. Ojämlikheter i tillgången till utbildning betyder dessutom ojämlikheter i makt både över det egna livet och i samhället. Därför är utbyggnaden av den högre utbildningen en fråga både om makt och demokrati, om tillväxt och välfärd. Socialdemokraterna har genomdrivit en radikal utbyggnad av högre utbildning och forskning. Fyra högskolor har utvecklats till starka universitet, och i har vi kunnat se hur högskolefilialen i utvecklats till ett starkt och stort Linnéuniversitet. Det har skett genom en målmedveten politisk satsning och genom resurstilldelning som möjliggjort utvecklingen från högskolefilial till universitet. Utbyggnaden och satsningen på högskolorna skedde dock inte utan politisk strid. Inte minst motarbetade satsningarna och kallade de nya högskolorna för bygdehögskolor. Och den borgerliga regeringen har sedan den tillträdde missgynnat de nya universiteten när det gäller resurstilldelning och förutsättningar att fullt ut kunna konkurrera om externa forskningsmedel. Rent generellt behöver resurserna förstärkas inom högskolevärlden för att kunna höja kvaliteten i utbildningen. Men det krävs också riktade insatser för att fullfölja den process som påbörjades av statsmakterna i och med universitetsbeslutet. bör därför ge regeringen i uppdrag att överväga riktade insatser till de nya universiteten för att fullfölja det löfte som statsmakterna och gav vid de historiska universitetsbesluten.
mot · GY02Ub399 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolan på . Högskolan på är attraktiv. ökade sökandet till de utbildningar . Trots det vill regeringen minska antalet platser. Konsekvenserna kommer att bli minskad verksamhet samt färre anställda. Högskolans inkomster är helt och hållet kopplade till antalet studenter, ju fler studenter, desto större budget. och 2011 tilldelades Högskolan på 150 nya platser men har regeringen aviserat att de tänker ta tillbaka samma antal extraplatser . Detta kommer att få stora konsekvenser eftersom Högskolan på är för liten. blir de administrativa kraven som staten ställer på lärosätena relativt stora för små högskolor som , och den borgerliga regeringen har inte visat sig villig att kompensera högskolorna för vare sig nya uppgifter eller för nya krav på återrapportering. Högskolan på arbetar med en ny modell för högre studier som heter Liberal Education. Ett nytänkande som bidrar till mångfald i det svenska högskolelandskapet. Vi socialdemokrater vill se en dimensionering av högskolan som innebär en utbyggnad i antal platser, men som också är mer målfokuserad och effektiv. Platserna på högskolan måste i högre utsträckning styras efter arbetsmarknadens behov. kommer det också att råda brist inom flera akademikeryrken. Det krävs nytänkande och kreativa lösningar för att möta dessa behov. För att uppnå en verkligt kvalitetsbaserad resursfördelning måste kriterierna vara erkända av lärosätena men också anpassade efter lärosätenas och vetenskapsområdenas inriktning och förutsättningar. Ett helhetsgrepp måste tas vad gäller förändringar i högskolans resurstilldelningssystem. Det nya systemet måste också innebära att det kan bedrivas högkvalitativ utbildning och forskning i hela landet och då är det naturligt att Högskolan på är en viktig del i detta.
mot · GY02Ub400 · 2010-10-19 00:00:00 — Tillgången på vuxna i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vuxna i skolan. För att växa och bli vuxen behöver barn vuxna utanför familjen som kan berätta om livets spelregler. Barn behöver kunna språk och erövra en förmåga att berätta, lyssna och läsa av spelregler. Barn måste också lära sig att göra val, ta beslut och ha tid att reflektera över det som sker i skolan. Barn behöver hjälp med läxor och stöd på olika sätt. Därför behövs det fler vuxna i skolan och inom skolbarnsomsorgen. Den borgerliga regeringens försämringar av a-kassan och sjukersättningen innebär stora risker för att barnen blir krisens stora förlorare, och det är inte acceptabelt. Flickor och pojkar ska ha samma rättigheter att bli uppmärksammade och lyssnade till i förskolan och skolan. ska ses som en helhet från morgon till kväll oavsett om det är förskola, fritidshem eller skola som ansvarar för verksamheten. När det kommer in fler vuxna med olika bakgrund i skolan, gynnar det både elever och skolpersonal, vuxna som har tid att lyssna, tid att prata och tid att stödja. I skolan kan det vara problem med stora klasser, med mobbning, negativt gruppbeteende, samarbetssvårigheter, sämre språkutveckling och inlärningsförmåga eller möjligheter. Dessutom kan barn känna stress, ha huvudvärk och ont i magen med för stora och stökiga klasser. Det kan vara betydligt sämre möjligheter för lärarna att ge varje enskilt barn uppgifter, stöd, stimulans och uppmuntran sett till barnets behov och nivå. Det är viktigt att någon kurator, skolsköterska eller elevassistent finns till hands och är välkänd, finns tillgänglig på skolan och har tid då barnet vill eller vågar prata om sitt problem eller bekymmer. Många barn väljer ofta att vända sig till en vuxen inom skolan för att få stöd eller hjälp. Det är viktigt för barnen att känna att de blir sedda . Det finns olika försök ute i landet, alltifrån så kallad klassmorfar till kamratstödjare, och det är försök som har gett gott resultat. Det innebär att ett antal vuxna som inte är pressade av lärarens yrkeskrav fungerar som ett komplement till skolans övriga personal och finns till för eleverna. Dessa vuxna har tid för eleverna och kan fungera som förebilder och medmänniskor.
mot · GY02Ub401 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god elevhälsovård. pågår det en intensiv debatt om den alltmer ökande fetman i vårt samhälle. Man konstaterar att hälsotillståndet bland barn och ungdomar har blivit allt sämre, och många barn äter inte alls mat som står i samklang med vad de behöver för att klara av sin skolvardag. finns det ett problem med anorexi och ätstörningar bland barn och ungdomar. Skolan ska vara en plats där man ser till barnens bästa och till deras utveckling både från fysisk och psykisk synpunkt. Därför måste man intensifiera sitt förebyggande arbete inom skolans ram. Det gäller därför att se till att det finns tillräckligt med vuxna i skolan för att skolan ska bli den trygga platsen för utveckling som barn behöver. En väl uppbyggd elevhälsovård spelar en oerhört stor roll i detta sammanhang. Det behövs olika yrkesgrupper, skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator, för att skapa en enhet som kan ta hand om eleverna och elevernas behov av hjälp och stöd. är det andra frågor än tidigare som tar stor plats inom elevhälsan. Det handlar om ätstörningar, övervikt, depression, oro, sömnsvårigheter, ångest, missbruksproblem etc. Det finns stora skillnader i pojkars och flickors uppväxtvillkor. Pojkar och flickor möter olika typer av svårigheter och utmaningar. Ökningen av psykisk ohälsa hos unga kvinnor är ett oroande exempel. Vi anser att det måste finnas ett könsperspektiv när olika former av stöd och hjälp utformas inom elevhälsovården. Det är viktigt att det finns god insyn över hur behovet ser ut och hur elevhälsovården bedrivs i skolorna oavsett huvudman. Enligt har alla barn och unga rätt till bästa möjliga hälsa samt rätt till relevant sjukvård och rehabilitering. Detta åtagande måste omsättas i praktisk handling vad gäller såväl de kommunala som de fristående skolorna. i (S)
mot · GY02Ub402 · 2010-10-19 00:00:00 — Barns rätt att utvärdera lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation. Med den borgerliga utbildningspolitiken har man infört nya regler där eleverna ska bli utvärderade och granskade. Vi tycker inte att det är en väg till en bättre skola att föra in betygsliknande omdömen från första klass för att utvärdera eleven. Istället bör man tänka på att göra barnen mer delaktiga i skolan och undervisningen och se det som en del av en bättre skola för eleverna. Vi tror att det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta eleverna vara med och utveckla skolan, exempelvis genom att skriftligt få utvärdera sin arbetsmiljö, arbetssituation och sin arbetsledare (dvs. läraren/lärarna). Det är utvecklande för barnets möjlighet att formulera sig kring sin situation och sina upplevelser, men också ett viktigt led i utvecklingen av skolan. Att föra in betygsliknande omdömen av eleverna från första klass är befängt. Hur ska en sjuåring veta hur man ska bete sig för att läraren ska bli nöjd? Och är det helt styrda elever som inte vågar ha egna åsikter som vi ska forma i den nya skolan? Vill vi inte istället ha barn som vågar stå för sina åsikter och gärna utvecklar debatten i klassrummet istället för att sitta tyst av rädsla för att få ett dåligt omdöme? Däremot anser vi att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Eller för att citera artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Arbetet med elevinflytande och elevdemokrati skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner i . På vissa håll fungerar meningsutbytet mellan elever och lärare bra men på många håll brister det. Det är därför viktigt att en standardnivå för elevers rätt till utvärdering av skolan formuleras. Precis som vuxna har rätt att utvärdera sin arbetsmiljö och arbetssituation ska barnen ha samma rätt. På så sätt kan arbetet med en skola för alla fortsätta.
mot · GY02Ub403 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda avgifter på skolmat. Det förekommer att kommuner ser det som en bra strategi att dryga ut kommunbudgeten med att låta eleverna betala för sin egen mat. Att man tar betalt hänvisas ofta till att avgiften skulle vara rimlig, att den inte skulle påverka ungdomars matvanor eller familjers ekonomi samt att kommunen behöver just denna avgift. I är alla garanterade fri skollunch, och de flesta kommuner har bestämt att lunchen ska vara gratis även för gymnasieelever. Men omkring 30 kommuner tar fortfarande ut en avgift på mellan 400och per termin. För kommunernas ekonomi innebär avgiften mycket lite. För eleverna och deras familjer kan det däremot vara en kostnad som tär. För en del är det ett val man måste göra mellan att betala skollunch eller exempelvis kunna åka på skolresor. Därmed tas en del av tryggheten för barnen och ungdomarna bort när de inte är säkra på att kunna äta en riktig måltid . Alla vet att om man äter ordentligt orkar man och klarar skolan bättre. Vi vet att om man måste betala för skolmaten, slarvar man ofta med maten . Avgift för skolmat betyder sämre hälsa och sämre skolresultat. Man kan också notera att de kommuner som tar betalt för skollunchen oftare än andra saknar mål och riktlinjer för skolmåltider. Med tanke på kommunernas ansvar för förbättrad folkhälsa är avgifter för skolmåltider anmärkningsvärt och direkt motsägande. Skolmaten är något som måste vara gratis för alla ungdomar som går på gymnasieskolan. Trots att det inte har funnits en lag har det varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri. när alltfler kommuner börjar avgiftsbelägga måltiderna visar detta på att åtgärder behövs inom området. En lag finns redan inom och vi vill att den även ska omfatta gymnasiet. Nödvändiga åtgärder för att garantera eleverna fria måltider och bra mat måste självklart gälla såväl kommunala skolor som privata alternativ. Det är viktigt att skollunchen är avgiftsfri så att den är tillgänglig för alla. Näringsriktig skollunch får inte vara en klassfråga. Kommuner som satsar på fri skollunch även för gymnasieelever tjänar på sin insats genom bättre skolresultat och elevhälsa. De ca 250 kommuner som inte tar betalt har förstått det. De 30 som tar betalt måste vakna upp. Möjligheten att utreda om skolmat på gymnasiet ska vara gratis bör ses över. i (S)
mot · GY02Ub404 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna större möjligheter att påverka etableringen av friskolor. Den svenska skolan syftar till att ge alla barn och ungdomar goda kunskaper utifrån en gemensam värdegrund med gemensamma mål. Den gemensamma skolan är därför viktig. är det värdefullt att barn och föräldrar har möjlighet att välja bland alternativa pedagogiska inriktningar. Friskolorna kan bidra med mångfald, vilket är positivt eftersom den ofta är en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. Mångfalden måste dock vara förenlig med ett nationellt och kommunalt ansvar för en sammanhållen och likvärdig skola, där kvaliteten kan garanteras och insynen kan säkerställas. Tyvärr har det som var tänkt som ett komplement till den kommunala skolan blivit en fri etablering. En fri etablering av friskolor gagnar inte eleverna och den gagnar inte skattebetalarna. Oavsett vilken skola föräldrarna eller eleverna väljer finns kommunens ansvar för att alla elever i kommunen får en bra skolgång kvar i grunden. Kommunen kan inte frånhända sig detta, kommunen har att se till varje elevs bästa och kommunerna behöver därför ges ett större inflytande över etableringen av friskolor än vad de har . Det är Skolinspektionen som prövar och godkänner en friskola. I princip råder fri etablering av friskolor i , vilket inte var tanken från början. Vi vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Samrådet ska vara djupgående. Nationella riktlinjer för form och innehåll i ett samarbetsavtal ska finnas. Om någon part i undantagsfall behöver anmäla en avvikande uppfattning ska den nationella nivån träda in som oberoende tredje part. ska etableringen skjutas upp. I sådana undantagsfall ska kommunens samlade ansvar för alla barns och ungdomars utbildning tillmätas en avgörande betydelse. Ett samarbetsavtal ska finnas innan skolan får starta. Utgångspunkten ska vara elevens rätt till en utbildning av hög kvalitet och det gemensamma ansvar som alla aktörer, offentliga som privata, har för detta. Av samrådet ska framgå och var i kommunen en etablering är mest lämplig. För redan etablerade friskolor ska samma insyn, granskning och kvalitetskrav gälla som för alla andra skolor. Samarbetsavtal ska upprättas även med dem. Reglerna behöver ändras, så att kommunerna ges större möjligheter att påverka etableringen av friskolor.