mot · GX02Fi15 · 2010-05-03 00:00:00 — Principen om inkomstbortfall i socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen har tidigare gett legitimitet åt en gemensamt finansierad välfärd där alla delar på riskerna och kostnaderna. Den har också skapat trygghet i förändring vilket har underlättat för människor att pröva nytt och ställa om. (iv) Skattesänkningar har gått före välfärden Kommunernas försämrade ekonomi har inneburit nedskärningar av antalet anställda i kommuner och landsting. Följden är att antalet barn i barngrupperna i förskolan och skolbarnomsorgen ökar och antalet lärare minskar. Kommunernas skatteintäkter är helt beroende av löneinkomster, och därmed av antalet arbetade timmar. När jobben började försvinna i den globala finanskrisens spår var kommuner och landsting tvungna att börja skära i sina utgifter. började varslen i kommunsektorn att öka. har antalet anställda i kommuner och landsting blivit ca 25 000 färre. Varsel i kommuner och landsting Källa: Arbetsförmedlingen. påtalade vi rödgröna partier tillsammans med många ekonomer att regeringen borde stötta kommunerna för att förhindra stora uppsägningar, som ytterligare skulle förvärra konjunkturnedgången. Regeringens svar var ett blankt nej. Inte ens välfärdens kärna värnades. Regeringens senfärdighet och brist på engagemang i kommunernas ekonomiska situation har fått betydande konsekvenser. konstaterar att hade den i budgetpropositionen föreslagna statsbidragsökningen aviserats tidigare hade kanske besparingarna blivit mindre.10 (v) En missad chans för miljö och jobb Regeringens bristande ambitioner på klimatområdet blev uppenbara direkt efter valet. I regeringens första budgetproposition presenterades inte en enda reform eller åtgärd som syftade till att minska utsläppen av växthusgaser. Tvärtom valde regeringen att lägga ned det framgångsrika klimatinvesteringsprogrammet och avbryta den pågående skatteväxlingen. I Klimatberedningen lyckades inte regeringspartierna enas om tillräckligt ambitiösa mål. Det mål som man ställde sig bakom är alltför lågt satt och svarar inte upp mot de krav som vi bedömer är nödvändiga. Under hela mandatperioden har regeringens bristande klimatambitioner på hemmaplan försvarats med att klimatfrågan är global till sin natur och att åtgärder i stället bör vidtas i andra länder. Denna strategi har dock inte lett det globala klimatarbetet framåt. Tvärtom har trovärdighet som pådrivande i klimatarbetet undergrävts. Den bär sin del av ansvaret för misslyckandet i , inte minst som EU:s ordförande. Regeringen lyckades inte få till stånd en uppgörelse och bidrog inte heller konstruktivt till att finna nya vägar för att finansiera internationella klimatåtgärder. Brist på klimatinvesteringar i jobbkrisens spår I många länder har de stimulanspolitiska åtgärder som vidtogs i samband med finanskrisen utnyttjats för att genomföra nödvändiga klimatinvesteringar. Det har bl.a. handlat om tidigareläggning av gröna infrastruktursatsningar, investeringar i förnybar energi liksom forskning och utveckling. Stimulanser och gröna investeringar under krisen Totala stimulanser (% av BNP) (% av totala stimulanser) Källa: Edenhofer, O. och N. (2009). "Towards a Global for Immediate G20 Action". I valde regeringen en annan väg. presenterade regeringen ett finanspolitiskt stimulanspaket av relativt begränsad storlek. Av de det omfattade kunde klassas som klimatinvesteringar. Regeringen har i stället vidtagit många åtgärder som leder till fortsatt ökade utsläpp av växthusgaser och fortsatt stort energiberoende: Regeringen har avvecklat Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Klimp ledde tillsammans med de tidigare lokala investeringsprogrammen till minskade utsläpp på växthusgaser och skapade nya jobb. Regeringen har gett direktiv om att av alla infrastruktursatsningar ska gå till vägprojekt. Regeringen har försvårat etableringen av ny energi, dels genom en otillräcklig utbyggnad av förnybar energi, dels genom att utvecklingen av vindkraft har förhalats. När regeringen införde ett ROT-avdrag fanns en gyllene chans att utforma det så att det kunde bidra till en klimat- och energiomställning. Regeringen valde att inte göra så. Därmed gick man miste om ett tillfälle att stimulera exempelvis klimat- och energieffektivisering i flerbostadshus. Fyra förlorade år för miljön Inom miljöpolitiken är miljömålsarbetet grunden för långsiktighet och helhetssyn. konstaterade att det blir svårt att nå miljömålen med nuvarande takt.11 Rådet föreslog en lång rad konkreta åtgärder för att underlätta måluppfyllelsen och förbättra miljöarbetet. Regeringen valde dock att lägga förslagen åt sidan, avbryta det inledda propositionsarbetet och tillsätta en ny utredning. När den nya miljömålspropositionen lades fram föreslogs inga konkreta nya åtgärder eller nya resurser för att nå målen. Däremot föreslogs att bedömningsgrunderna för målen skulle försvagas. Regeringen har också skurit ned på flera anslag som rör miljömålen. Arbetet med biologisk mångfald är ett sådant område. Dessutom har anslagen till ekologiskt lantbruk minskats, som ändringar i stöd- och skattesystemen som medför nackdelar för ekologiska lantbrukare har genomförts. Regeringen har också slopat skatten på handelsgödsel, vilket ytterligare minskar det ekologiska jordbrukets konkurrenskraft som de miljöstörande utsläppen ökar. Regeringen har också dragit ned på många miljöanslag för att finansiera andra miljöreformer. Sammantaget innebär regeringens politik att de långsiktiga förutsättningarna för ekonomisk utveckling har försämrats. (vi) Ojämlikheten har ökat För oss rödgröna partier är minskade klyftor och större jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar detta i vår uppfattning om alla människors lika värde. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv och social miljö. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. Regeringens politik ökar den ekonomiska ojämlikheten Regeringen har strävat efter att öka inkomstskillnaderna. I huvudsak har denna omfördelning skett genom sänkta skatter och dess finansiering: kraftiga nedskärningar i trygghetsförsäkringarna. har analyserat de fördelningspolitiska effekterna av regeringens politik . Studien visar att den tiondel med högst inkomster har fått nästan lika mycket som av hela befolkningen. Den procent som har de högsta inkomsterna har fått nästan lika mycket som av befolkningen. Fördelning av regeringens skatteförändringar och reformer, 20062010 Källa: , dnr 2010:466. Relativ fattigdom, 20062010 Personer i hushåll under den relativa fattigdomsgränsen. Källa: , dnr 2010:74. Konsekvenserna av denna omfördelning är omfattande. Andelen hushåll som lever under den relativa fattigdomsgränsen (av medianinkomsten) beräknas öka från 2010. Antalet personer i relativt fattiga hushåll beräknas öka med drygt 250000 . En grupp som drabbats särskilt hårt av regeringens politik är ensamstående föräldrar. I denna grupp beräknas andelen relativt fattiga, de flesta kvinnor, öka från 2010. Färre jobb och sämre trygghet gör att fler behöver socialbidrag. I vårpropositionen prognostiserar regeringen att antalet personer med ekonomiskt bistånd kommer att öka . Regeringens ekonomiska politik drabbar kvinnor hårt. av skatteförändringarna och reformerna har gått till män. Skattesänkningarna har betalats med sänkt kvalitet i välfärden. Det innebär nedskärningar i kvinnodominerade yrken. har antalet anställda i kommuner och landsting blivit 25000 färre. Nedmonteringen av sjukförsäkringen har lett till att tiotusentals sjukskrivna har utförsäkrats. En majoritet av dessa är kvinnor. I jämställdhetsbilagan till budgetpropositionen konstaterar regeringen att den ojämlika fördelningen av resurser mellan kvinnor och män har sin grund i arbetsmarknaden, att kvinnor tar ansvar för den största delen obetalt hemarbete, att fler kvinnor än män är deltidsarbetslösa och att män har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor. Regeringens jämställdhetsbonus har inte förändrat situationen. konstaterar i en analys att jämställdhetsbonusen inte haft någon effekt på uttaget av föräldrapenningen.12 Dessutom har regeringen genomfört förändringar som direkt motverkar jämställdheten. Det handlar t.ex. om vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen. Vårdnadsbidraget kan innebära att barn med ett annat modersmål än svenska riskerar att inte få tillgång till svenska språket, nya kamrater och stimulerande verksamhet. som deras mammor, för det är nästan undantagslöst fråga om kvinnor, inte får möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden. ska ha sunda offentliga finanser. Det penningpolitiska ramverket ska ligga fast. Vårt mål är full sysselsättning. Ett delmål är sysselsatta. Våra politiska beslut ska leda till ökad ekonomisk jämlikhet. Den sociala rörligheten ska öka. 2015 bör andelen med behov av socialbidrag ha minskat . 50000 färre barnfamiljer ska behöva socialbidrag 2015. ska ha påbörjat eftergymnasiala utbildningar innan de fyllt . Den ekonomiska politiken ska bidra till en socialt och ekologiskt hållbar utveckling. (i) En ansvarsfull ekonomisk politik ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer. Den offentliga sektorns finansiella sparande ska visa ett överskott på 1procent av BNP över en konjunkturcykel. Utgiftstaken är ett centralt styrinstrument för budgetpolitiken. De årliga statliga utgifterna får inte överstiga den nivå till vilken utgiftstaket är bestämt. Våra partier tog ett gemensamt ansvar för den ekonomiska politikens inriktning. då vi tidigare samarbetade och presenterade 15 gemensamma budgetpropositioner sjönk den offentliga skulden som andel av BNP. Får vi väljarnas förtroende att bilda regering i höstens val kommer vi att säkra att snabbt kommer tillbaka till en situation med stabila offentliga finanser. Det penningpolitiska ramverket ska ligga fast. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. Därutöver bör , utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. bedriver på denna grund penningpolitiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av KPI ska begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Vi stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. (ii) Större social rörlighet och ökad jämlikhet Vi vill bygga samhället och individen starkare ett land där vi har större möjligheter att forma vår framtid och leva våra drömmar. Vi rödgröna partier vill ha en politik för större social rörlighet och minskade klyftor. är ett bra land, men klyftorna ökar. Vi vill att resurserna ska fördelas solidariskt mellan människor i , mellan olika generationer och mellan länder. är ekonomi, välfärd och hälsa ojämlikt fördelade mellan olika grupper, utifrån klass, kön och etniskt ursprung. Vi har en gemensam målsättning om att de politiska beslut vi fattar ska leda till ökad ekonomisk jämlikhet. har allt fler behövt förlita sig på ekonomiskt bistånd för att klara sin försörjning. Barn ska inte behöva växa upp under sådana förhållanden. Vårt mål är att halvera behovet av försörjningsstöd. Redan till 2015 bör andelen ha minskat . Särskild vikt måste läggas vid att minska barnfattigdomen. Vårt mål är att minska antalet barnfamiljer som är i behov av socialbidrag med 50 000 till 2015. största tillgång är människors möjlighet och vilja att arbeta. Men arbetet är inte bara grunden för välfärd och ekonomiskt välstånd, utan också för människors personliga och sociala utveckling. Människor som har arbete känner sig mer uppskattade, har bättre hälsa och upplever större frihet än de som går utan. Samhället ska erbjuda trygghet för människor även när arbetsförmågan är nedsatt samt vara ett stöd och hjälp vid omställning. Vårt mål är full sysselsättning. Som ett delmål vill vi att den reguljära sysselsättningen för 2064-åringar ska vara . Det innebär bl.a. att särskilda insatser måste till för unga och nyanlända som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och för att bryta långtidsarbetslösheten. Det innebär också att kvinnors sysselsättning måste öka. Inom arbetsmarknadsområdet ska vi ta fram olika medelfristiga mål. I ett som präglas av massarbetslöshet riskerar människor att slås ut från arbetsmarknaden. finns det många företag och organisationer som inte finner arbetskraft med rätt kompetens och utbildning trots den höga arbetslösheten. Ett centralt verktyg för att arbetslösa ska komma tillbaka i arbete är utbildningsinsatser. Det är också det säkraste sättet att få en bättre utveckling, högre tillväxt och större social rörlighet. Vårt mål är att hälften av varje årskull ska ha påbörjat eftergymnasiala studier innan de fyller . Den ekonomiska politiken ska bidra till ekonomisk, social och ekologiskt hållbar utveckling. Klyftorna ska minska, den sociala sammanhållningen öka och människors möjlighet till inflytande tillta. Ekonomin måste utvecklas så att vi lever på avkastningen av naturresurserna utan att förbruka dem. Vi måste också ha en socialt hållbar ekonomi. kommer vi att arbeta för att utveckla nya indikatorer för att bättre kunna utvärdera effekter på människors hälsa och sociala välbefinnande, kvaliteten i välfärden, miljömål och ekosystem. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. För att minska dessa skillnader behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan könen ska minska. En grupp som särskilt behöver uppmärksammas är ensamstående kvinnor med barn. Cirka 100 000 jobb och praktik- och utbildningsplatser. i sänkt arbetsgivaravgift för småföretag. Investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur och klimatomställning. Sänkt kostnad för medlemskap och höjt tak och höjd ersättning i a-kassan. står inför en stor utmaning. Den borgerliga regeringen har misslyckats med jobben. Särskilt oroande är det att ungdomsarbetslösheten är rekordhög. Det är ohållbart. Unga människor måste få bra utbildning och meningsfulla arbeten. Det är en klok investering . (i) Fler och växande företag Vår politik ska underlätta för entreprenören att starta och få tag i kapital, att anställa, att expandera och att exportera. Vi vill också att det ska vara enklare och tryggare än att röra sig mellan företagande och lönearbete. Näringslivspolitiken ska stimulera fler att starta företag, få fler småföretag att anställa och stärka innovationskraften i mindre företag. Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag Skatterna måste medverka till ett bättre klimat för entreprenörskap. Att sänka kostnaderna för småföretag för att anställa och växa är ett prioriterat område. Vi vill göra en nedsättning av arbetsgivaravgifterna med 2011 och med 2012 för alla företag genom en allmän nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Denna särskilda nedsättning gynnar framför allt mindre företag. Arbetsgivaravgiften sänks 2011 upp till en lönesumma om . sänks arbetsgivaravgifterna med, inklusive 2011, på lönesummor . Det betyder en totalt sänkt kostnad för ett litet företag med 23 anställda om ca , vilket på kort sikt skapar förutsättningar för fler jobb i dessa företag. Vi sänker också kostnaderna för att anställa unga arbetslösa. Vi vill också se över företagens sjuklönekostnader. Stärkt tillgång på riskkapital Nyföretagandet behöver stimuleras. Vi vill genomföra en extra utdelning från med för att skapa en ny riskkapitalfond. Den nya riskkapitalfonden ska agera marknadskompletterande. Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Detta kan t.ex. användas för satsningar på företag som verkar i branschen för miljöteknik. Vi vill också på andra sätt förbättra kapitalbildningen för små företag, bl.a. genom att ett riskkapitalavdrag införs. Investeringar i forskning är en av nycklarna till framgång för . Mer resurser till forskning leder till fler nya jobb och fortsatta framsteg. Forskningsresultaten ska komma arbetslivet till del genom att vi stärker förutsättningarna för kommersialisering av forskningsresultat vid landets högskolor och universitet. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster behöver vi öka forskningsanslagen till små och medelstora företag. Tjänstesektorns behov ska särskilt uppmärksammas. Vi vill tillföra till programmet Forska och väx för att underlätta forskning och utveckling. är ett litet land, och det behövs mer av samarbete och öppenhet för att det svenska näringslivet ska kunna vara världsledande. Detta gäller inte minst småföretagen, som har svårare än stora företag att dra nytta av stordriftsfördelar vid internationella affärer. För att stimulera till internationella affärsrelationer som får mindre företag att vässas och växa vill vi etablera ett nytt program Konkurrenskraft . Programmet ska bl.a. innehålla främjande av export och av utländska investeringar. Gemensamma framtidsprogram ska utformas med näringslivet, inom ramen för exempelvis forskningsinstitutioner och myndigheter som och Invest in . Vi anslår till programmet . Vi är överens om att det behövs offensiva investeringar för att stärka den viktiga besöksnäringen. Vi vill att ska ligga i framkant. Internationella evenemang är exempelvis ett mycket intressant segment, där har stor tillväxtpotential. Vi är överens om att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ska ta ett ökat ansvar för att locka besökare till , och avsätter därför för detta ändamål. Att arbeta gemensamt för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter: Vi vill öka marknadsföringen av som turistland och vill främja internationella evenemang. Ett särskilt bolag, Event , ska bildas för att samla och professionalisera arbetet med evenemang. Ett särskilt utbildningsprogram för besöksnäringen ska genomföras inom ramen för våra utbildningssatsningar. vill vi ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen för att åstadkomma ett gemensamt strategiprogram för att stärka branschen. Den svenska besöksnäringen bör bli ledande i att erbjuda klimatsmarta alternativ till sina gäster. En medveten politik för grön infrastruktur, tillgång till stränder och skogar med varierat djurliv, i kombination med profilering och genomtänkta erbjudanden, kommer att öka turismen och bidra till bilden av som ett grönt land. (ii) Jobb, praktik och utbildningsplatser Vi kan och måste möta arbetslösheten genom snabba och omfattande insatser. Vi rödgröna föreslår ett brett program som beräknas innebära 40000 nya utbildnings- och praktikplatser. Kunskapslyft (komvux) Yrkeshögskola (KY) Kunskapslyft för fler jobb Det är avgörande för utveckling att vi investerar mer i utbildning. rapporterar att var femte rekrytering går om intet för att företagen inte kan finna rätt kompetens. som vi har massarbetslöshet finns det med andra ord många företag som inte hittar arbetskraft med rätt utbildning och kompetens. Därför vill vi satsa i ett batteri av effektiva utbildningsåtgärder, för att möta de stora behov som har uppstått . När det vänder på arbetsmarknaden måste fler ha den kompetens som efterfrågas. Hälften av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats sedan regeringen tillträdde. I regeringens s.k. garantier får endast en liten andel utbildning eller praktik. Vi vill återupprätta den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen byggs ut så att vi når 5000 platser . Dessa ligger kvar 2012. Arbetsmarknadsutbildning för unga. Inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen vill vi rikta 2 500 platser och 1 250 platser till unga mellan . Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar och föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Den kommunala vuxenutbildningen behöver ha en betydligt större volym , så att vi kan lyfta kompetensen hos dem som inte har en fullständig gymnasieutbildning. är en avslutad gymnasieutbildning ett krav för de allra flesta jobb. Utöver den borgerliga regeringens nivå vill vi tillföra 5 000 platser på komvux 2011 och 2 500 platser . Vi vill sjösätta ett tillfälligt program med 8 000 platser och 4000 platser för unga arbetslösa som vill läsa in en fullständig gymnasieexamen. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (>3 månader) som vill komplettera sin ofullständiga utbildning ska kunna göra det. Programmet bör berättiga till en särskild ungdomslyftsersättning eller aktivitetsstöd för dem som har kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Det finns stora utbildningsbehov i arbetskraften som inte kan tillgodoses inom arbetsmarknadspolitiken. står vi inför ett generationsskifte på arbetsmarknaden som i värsta fall kan leda till en situation med hög arbetslöshet och kompetensbrist . För att möta denna utmaning vill vi satsa på ett kunskapslyft 2.0 omfattande 2500 platser . Satsningen riktar sig till personer som är långtidsarbetslösa och har högst förgymnasial utbildning. Personerna som deltar i ska få ett särskilt kunskapslyftsstöd, som motsvarar hela studiemedlet men utan återbetalningsskyldighet. Generationsväxling i äldreomsorgen. I flera branscher, inte minst i offentlig sektor, står vi inför en snar brist på kvalificerad arbetskraft. Vi vill införa ett kompetenshöjningsprogram som höjer utbildningsnivån inom äldreomsorgen, som det ger unga som utbildat sig för vård- och omsorgsarbete en väg in i arbetslivet genom vikariat. Vikariaten utformas som ett arbetsmarknadspolitiskt program riktat till långtidsarbetslösa som har utbildning från vård- och omsorgsutbildning på gymnasiet eller komvux. Ett särskilt studiestöd ska utgå till individen. Erbjudandet gäller endast om en arbetslös går in och vikarierar. Programmet omfattar ca 3000 helårsplatser . Utbildnings- och företagsvikariat. Vi föreslår ett stöd som riktas till dem som har anställning men som vill ta steget att vidareutbilda sig eller starta ett företag. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös går in och vikarierar under tjänstledigheten. Programmet omfattar ca 1200 helårsplatser . Det behövs flera alternativa studiemöjligheter för unga. Folkhögskolorna erbjuder studiemiljöer och arbetssätt som i hög grad utgår från de studerandes behov, förkunskaper och erfarenheter. Vi vill bygga ut folkhögskolorna med 2000 nya platser . Vi vill införa ett korttidsstudiestöd för arbetstagare som deltar i kurser inom komvux eller vid folkhögskolor. Korttidsstudiestödet ska kunna kombineras med annan branschspecifik utbildning som arbetsgivaren betalar. Stödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till , och vi föreslår att resurser avsätts som räcker till studier på deltid () för 5 000 personer. Den kvalificerade yrkesutbildningen inom är en viktig del i att förse företag och organisationer med rätt utbildad arbetskraft. Intresset för fler platser inom är starkt från kommuner, näringsliv och studenter. Vi vill därför tillföra 1000 nya platser . Universitet och högskola. Högre utbildning ger studenterna möjlighet till utveckling och en starkare position på arbetsmarknaden. får bättre förutsättningar att konkurrera som en ledande kunskaps- och forskningsnation. Andelen unga som påbörjar högskolestudier har sjunkit. Vi vill att en större andel av våra ungdomar påbörjar och genomför en eftergymnasial utbildning.