mot · GY02T369 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att undvika oljeskador i . har BP:s stora oljeläcka i satt fokus på de problem som oljan kan orsaka i maritima miljöer. Betydligt närmare oss, i , har det skett hundratals oljeutsläpp om än av betydligt mindre omfattning än Macandokällans. till en lite har oljeutsläppen minskat i trots ökad fartygstrafik. Trots de 10 000-tals skepp som trafikerar sker endast ungefär 100 fartygsolyckor och endast en tiondel består av förorening; merparten är grundstötningar och kollisioner. Den mesta föroreningen sker istället när fartygen sköljer sina tankar. Som exempel kan nämnas att spaningsflyg och satelliter upptäckte 210 olagliga oljeutsläpp i . Dessa oljeutsläpp är mycket små, ofta , men totalt upptäcktes olja i . Risken att bli upptäckt är nästan obefintlig, och identifierades endast 21 fartyg. För att komma till rätta med dessa utsläpp finns ett samarbete mellan de berörda länderna, och det sker en relativt omfattande övervakning med satellit och flyg. , , , och samt och förfogar tillsammans över mer än 20 flygplan, varav de flesta har avancerad utrustning för att utföra spaning efter olja till havs. Övervakning sker även från fartyg, och har flera miljöskyddsfartyg för både spaning och sanering. Helcom rekommenderar medlemsländerna till kontrollflygning över sina viktigaste farleder och en gång över övriga havsområden. Mot denna bakgrund räcker det inte med att hamnarna agerar utifrån principen att det ska vara kostnadsfritt att lämna spillolja i hamn. Fartygen väljer ändå att skölja tankarna under gång i , för att tjäna tid och därmed pengar. Risken att fällas för det brott som oljeutsläppet utgör kan bedömas som mycket liten eller obefintlig. Det vore alltså värt att pröva tanken på ett ekonomiskt incitament att lämna spilloljan i hamn, på samma sätt som ett pantsystem. I detta pantsystem kan ingå såväl medel från oljebolagen som medel som annars skulle ha använts för oljesanering till sjöss, eller i värsta fall på strand, vilket i båda fallen är betydande belopp. Risk för stora oljeutsläpp finns dock en risk för större olyckor i . Transporterna av olja är omfattande till följd av att världens näst största oljeexportör efter ut stora mängder olja från terminalen i Primorsk i det inre av . nådde exporten från Primorsk , och målet är en årlig utskeppning på upp till . Den totala årliga oljetransporten från hamnarna i förväntas öka till . Risken för haverier motverkas genom ökad användning av tankfartyg utrustade med dubbelt skrov, förbättrad navigationsteknik och ökad trafikkontroll. är klassat som ett särskilt känsligt havsområde, PSSA (Particularly Sensitive Sea Area). Det innebär att är ett havsområde av särskild ekologisk, socioekonomisk, kulturell eller vetenskaplig betydelse och som är känsligt för den internationella sjöfartens potentiella miljöpåverkan. Det behöver därför särskilda skyddsåtgärder som kan vidtas inom ramen för , . Ett relativt färskt exempel på hur ömtåligt är för oljeutsläpp är den kollision som ledde till att fartyget sjönk utanför den svenska kusten med en last av pottaska, tjockolja, dieselolja och smörjolja. Det var god sikt och lugnt väder när det kinesiska fartyget kolliderade med ett cypriotiskt fartyg mitt mellan Sydostskånes kust och , i Bornholmsgattet, ett av mest trafikerade farvatten. Det kinesiska fartyget sjönk efter att av formella skäl av den danska nekats att bogseras in till grunt vatten vid . Oljesaneringen till sjöss och längs kostade . Den totala kostnaden för Fu Shan förlisning bedömdes dock enligt utredaren vid i till ca , då inkluderat totalförlust av ett lastfartyg byggt , totalförlust av fartygets last, reparationsarbeten, räddningsarbetet och oljesaneringen. Totalt fick strand och sand saneras och olja och vatten fraktas bort. Skånberg (KD)