ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub487 · 2010-10-15 00:00:00 — Relevant och samtida innehåll i läroböcker i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läroböcker i skolan. har genomfört en läroboksgranskning som visar att det finns exempel på stereotypa och onyanserade framställningar av olika grupper, som kan upplevas som diskriminerande eller kränkande. RFSL Ungdom har granskat skolans biologiböcker och funnit att dessa har gammaldags och ibland kränkande texter om homo- och bisexuella personer. Detta är naturligtvis inte acceptabelt vare sig utifrån rena faktauppgifter eller utifrån att vårt samhälle förändrats till att vara ett mer tolerant samhälle med respekt för att människor är olika. Kunskaper är en färskvara och förändras ständigt. I dagens kunskapsskola förekommer det kurslitteratur i form av böcker men också mycket information som kan hämtas via Internet. Det gör att det säkerligen kan vara svårt att sålla för de barn och ungdomar som ska lära sig mer i skilda ämnen. Det är därför angeläget att det skolmaterial som finns och som används i dagens moderna skola är relevant för den tid och den tidsanda som råder i det omgivande samhället.
mot · GY02Ub489 · 2010-10-27 00:00:00 — Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Dagens samhälle och dagens arbetsmarknad är annorlunda än gårdagens. finns det ett flertal föräldrar med barn i förskoleålder som har obekväma arbetstider och är i behov av barnomsorg. I många kommuner finns det dock inte barnomsorg för barn vars föräldrar arbetar och . Nuvarande lagstiftning innehåller endast rekommendationer till kommunerna om att barnomsorg på obekväm arbetstid bör finnas, inte förpliktelser. Detta har lett till att många kommuner struntar i dessa rekommendationer. Vi anser att barnets bästa alltid skall sättas i första rummet. Det handlar om möjlighet till ett annat schema. Flexibel barnomsorg för flexibla arbeten och ensamstående, men så bra som möjligt för barnen. Föräldrar som söker ett jobb som även omfattar kvällar och hänvisas i många kommuner till släktingar och vänner. I många kommuner finns förskolor som har öppet dygnet runt, så kallade nattis. Där kan man inte lämna barnen bara utan de får i så fall stanna . Det är viktigt att även barn till föräldrar som har obekväma arbetstider eller tillfälliga arbeten på kvällstid skall få samma goda kvalitet på barnomsorgen som barn till andra föräldrar. Barnomsorg som ombesörjes privat eller genom släktingar, vänner eller på annat sätt kan sakna kontinuitet och samma kvalitet som barnomsorg i regi eller hos godkända förskolor i enskild regi. Det finns många yrkesgrupper som diskrimineras direkt eller indirekt genom att kommuner inte erbjuder dessa föräldrar barnomsorg på samma villkor som föräldrar med ordinarie arbetstider. Några exempel på yrkesgrupper som har obekväma arbetstider är kulturarbetare, poliser, brandmän, personal inom vården, äldreomsorgen, handel, försäljning och service. Det är egentligen väldigt få yrken som slutar innan förskolan stänger . Det förutsätter ofta att en förälder arbetar mindre än heltid och att man är två som kan turas om att hämta och lämna. Arbetssökande och deltidsanställda som vill utöka sina möjligheter att få ett arbete genom att utbilda sig eller får likaledes problem p.g.a. bristen på barnomsorg. Därför är det av stor betydelse att uttalar som sin mening till regeringen att rätten till barnomsorg även skall gälla på obekväm arbetstid.
mot · GY02XS27088 · 2010-10-20 00:00:00 — Undantagen i turordningsreglerna i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om LAS. Lagen om anställningsskydd gör det möjligt för en arbetsgivare i företag med upp till tio anställda undanta två personer från turordningslistan. Med denna regel finns inga som helst möjligheter att förhandla eller överpröva efter arbetsgivaren fattat sitt beslut. Många drabbas mycket hårt av arbetsgivarnas möjlighet till undantag, framför allt kvinnor och småbarnsföräldrar. Vad vi istället behöver är trygga anställningar där man vid arbetsbristsituationer inte har en sämre ställning på arbetsmarknaden därför man exempelvis är förälder eller kvinna. Vad vi behöver är fler som vågar ta steget att skaffa barn som vågar ta anställning i ett mindre företag utan för den delen få en ökad otrygghet. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för mindre företag tas bort. i (S)
mot · GY02XV302 · 2010-10-24 00:00:00 — Avdragsrätt för medlemsavgift i facklig organisation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för medlemsavgift i facklig organisation. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på starka parter på ömse sidor. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen, bär huvudansvaret för övrig reglering av arbetslivet och för att lösa tvister som uppstår på arbetsplatserna. Om denna modell ska fungera väl och behålla sin legitimitet måste den fackliga organisationsgraden och den fackliga närvaron i arbetslivet vara hög. En av de första saker som regeringen genomförde när den kom till makten var att slopa skattereduktionen för medlemsavgifter i facklig organisation. Motsvarande rätt för arbetsgivares medlemskap i arbetsgivarorganisation lämnades dock orörd. Det är en inkonsekvens med en tydlig ideologisk udd riktad mot fackföreningsrörelsen. För som värnar om kollektivavtalsmodellen är det självklart att se rätten att göra skatteavdrag för medlemskap i facklig organisation som samhällsnyttig och därmed en legitim kostnad för staten. anser att en avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation som motsvarar arbetsgivares avdragsrätt för medlemskap i arbetsgivarorganisation bör finnas. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att se över möjligheterna att skapa en skattemässig neutralitet mellan avgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02C3 · 2010-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:15 Ny fastighetsmäklarlag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fastighetsmäklares roll som opartisk mellanman. Propositionen innehåller förslag om ny fastighetsmäklarlag. Mäklaren får bland annat ökade möjligheter till sidoverksamhet. Det klargörs att inom ramen för god fastighetsmäklarsed ska beaktas uppdragsgivarens ekonomiska intressen. En förteckning ska göras på lämnade anbud. Skriftlig information ska lämnas till köpare och säljare i vissa avseenden. Förslagen i propositionen pekar på att mäklaren egentligen är en försäljare, bland annat med möjlighet till sidouppdrag, och köparens ekonomiska intressen ska beaktas. I vissa avseenden blir lagen en tydligare konsumentlag. Mäklaren ska upprätta en förteckning över de anbud som lämnats, vilket välkomnar. kvarstår den grundläggande tesen om att mäklaren ska vara en opartisk mellanman. Fastighetsmäklarens ställning som oberoende mellanman till köpare och säljare har funnits i svensk författning. Frågan är hur många som tror att en fastighetsmäklare är oberoende i sitt utövande, att mäklaren inte har ett egenintresse av att säljarens intresse kommer före köparens. I remissomgången lyfter bland annat bostadsrättsorganisationen fram detta problem. Enligt dem så är det en självklarhet att köpare, och säljare har olika intressen. Att en mäklare i detta sammanhang ska vara neutral och objektiv är en omöjlig situation. Den som förlorar på denna förmenta opartiskhet är köparen, enligt SBC. Köparen sänker garden inför en opartisk mäklare. KTH säger i sitt remissvar att opartiskheten skulle kunna vara hållbar om arvodet till mäklaren vore fast och betalades av säljaren och köparen hälften var. Så brukar dock inte arvodena vara utformade, och det finns då heller inget ekonomiskt incitament för mäklaren att vara opartisk. anser att SBC och andra remissinstanser har bärande argument kring frågan om mäklarnas opartiskhet och att det är dags att se norm. Ett tydligt partsförhållande ger alla inblandade en realistisk uppfattning om fastighetsförmedling, och de kan då agera utifrån detta. Ett tydligare partsförhållande gynnar konsumentintresset men även mäklarnas yrkesetiska anseende. Ett klarare partsförhållande bör också innebära en förnyad utvärdering av konsumentskyddet t.ex. kring frågor som rör formerna för budgivning, mäklarnas utbildning, sidouppdrag m.m. Detta bör ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GY02Fi1 · 2010-11-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:23 Ändring av insättningsgarantins täckningsbelopp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att insättningsgarantins täckningsbelopp ska anges i kronor. En viktig funktion för insättningsgarantin är att den ska fungera som ett konsumentskydd och skydda konsumenten i händelse av att ett institut hamnar i ekonomiska svårigheter. har i sitt remissutlåtande över proposition 2010/11:23 riktat kritik mot att insättningsgarantins täckningsbelopp ska anges i euro och inte i kronor. menar att detta begränsar möjligheterna för länder utanför euroområdet att formulera ett tydligt och säkert konsumentskydd för sina insättare. Vidare anser man att alternativet att göra regelbundna justeringar i ersättningsnivån vid vissa givna och på förhand kommunicerade tidpunkter är mer tilltalande än promemorians förslag att uttrycka ersättningsbeloppet direkt i euro. Även anser att det finns övervägande skäl som talar för att ersättningsbeloppet bör anges i kronor. Man menar att det är otillfredsställande att insättarnas skydd blir beroende av en kommande valutakursutveckling om ersättningsbeloppet anges i euro. Vi instämmer i och kritik. Vi menar att det är viktigt med en tydlighet mot konsumenterna och att konsumentskyddet prioriteras. Med anledning av detta anser vi att insättningsgarantins täckningsbelopp ska anges i kronor och inte i euro.
mot · GY02Fö3 · 2010-11-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:27 Redogörelse för svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen 2011 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsäga sig deltagande i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör undersöka möjligheten att tillsammans med de nordiska länderna upprätta en stående stridsgrupp under nordiskt kommando för fredsbevarande insatser. medlemskap i och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har fått som praktisk följd att gradvis har förlorat sina möjligheter att på en grund av alliansfrihet försvara det egna territoriet. Den nordiska stridsgruppen har tillsammans med övriga militärexpeditioner utrikes utgjort en gökunge i försvarsbudgeten. omvandlas försvaret materiellt och strukturellt till ett försvar som inte är anpassat att försvara vårt territorium. Reellt växer det svenska försvaret in i Natostrukturen. motsätter sig denna utveckling och menar att i första hand bör bygga upp ett invasionsförsvar. Ett deltagande i den nordiska stridsgruppen är ett steg mot att avdela våra förband under främmande ledning, vilket inte är acceptabelt i avseendet att bevara svensk självständighet. Regeringen har framfört sin avsikt att utifrån erfarenheter från beredskapsperioden organisera en andra stridsgrupp med start . motsätter sig ett sådant åtagande och anser att redan nu ska avsäga sig ett vidare deltagande. Deltagandet i stridsgruppen 2011 är ett faktum. Om rådet vill göra en insats med 2011 så är det viktigt att noga överväger sitt godkännande. Om förbandet väl är i insats kan händelserna annars utvecklas på ett sätt som avviker från den svenska synen på fredsbevarande och fredsframtvingande insatser. En stridsgrupp sammansatt av enbart de nordiska länderna och under nordiskt kommando är mer lämpat att möta vår önskan att bistå när FN vädjar om hjälp att säkra fred. I den händelsen att en genuin nordisk stridsgrupp kan sättas samman bör den utgöra hela den svenska internationella militära insatsen. andel i en sådan stridsgrupp bör motsvara vår befolkningsandel och inte vara större än 1000 soldater.
mot · GY02So1 · 2010-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:4 En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffskalan för dopningsbrott av normalgraden bör justeras till fängelse i högst och att straffskalan för grovt dopningsbrott bör justeras till fängelse i lägst ett och högst , så att de sammanfaller eller närmar sig straffskalorna för motsvarande narkotikabrott. Missbruk av dopningsmedel är ett omfattande och stort problem för samhället. Enligt en artikel i , skriven av professor emeritus , professor samt chefskemisten och enhetschefen , beräknas antalet personer i som missbrukat anabola steroider till mellan 50000 och 100000 personer. Missbruk av dopningspreparat kan leda till mycket allvarliga fysiska och psykiska skador. Vissa av dessa skador kan vara irreparabla. Rehabilitering av dopningsmissbrukare är en långvarig process där möjligheten att återgå till ett normalt socialt liv är relativt liten. Dopningsmissbruk leder ofta till ökad aggressivitet och fientlighet och kan även leda till ökad våldsbenägenhet. Ett antal mycket grova våldsbrott har begåtts av personer som varit påverkade av dopningsmedel. Det finns goda skäl att se allvarligt på sådant missbruk, och en straffskärpning för dopningsbrott bör införas. anser att straffskalan för dopningsbrott av normal-graden och grovt dopningsbrott bör fastställas så att den sammanfaller eller närmar sig straffskalan för motsvarande narkotikabrott. För dopningsbrott av normalgraden anser vi att fängelse i högst ska komma ifråga. Straffmaximum är fängelse i högst . Detta kan jämföras med straffskalan för narkotikabrott av normalgraden, som är fängelse i högst . Vid grovt dopningsbrott anser vi att straffskalan bör justeras till fängelse i lägst ett och högst . Det kan jämföras med den skalan som gäller , nämligen fängelse i lägst och högst . I detta sammanhang kan även nämnas att straffskalan för grovt narkotikabrott är fängelse i lägst två och högst . Per Ramhorn (SD)
mot · GY02T5 · 2010-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:30 Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet avslår regeringens proposition 2010/11:30 Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som tar ett bredare grepp kring transportslagens samhällskostnader och utifrån det föreslå en rimlig finansieringsform av Transportstyrelsens verksamhet. Regeringens förslag på nya avgifter i Transportstyrelsens verksamhet innebär kraftigt höjda avgifter för järnvägssektorn. Detta bidrar till att förstärka den politik som regeringen redan för på andra områden: att järnvägen får en försämrad konkurrenskraft gentemot andra transportslag. Detta är också något som lyfts fram i remissvaren, bl.a. av branschföreningen och Näringslivets transportråd. Parallellt med avgiftshöjningarna i Transportstyrelsen föreslår regeringen en fördubbling av banavgifterna, utan att införa motsvarande avgiftshöjningar för vägtrafiken. De höjda avgifterna för järnvägen innebär sammantaget att en större del av transporterna kommer att flyttas över från järnväg till väg. För att skapa en mer rättvis prissättning av transporterna krävs både kilometerskatt för tunga lastbilar och en höjning av koldioxidskatten. Klimatskatt för flyget är minst lika angeläget. Regeringens förslag innebär i praktiken att avgifterna för järnvägssektorn kommer att öka med , medan avgifterna för flyget kommer att minska med till 20141. En resa med tåg överbeskattas i förhållande till sina externa kostnader, medan en resa med bil enbart betalar av sina externa kostnader2. Extern kostnad för transport av ett ton gods transporterat i lastbil är , medan motsvarande transport med eldrivet godståg är 8,3 kr3. Den eldrivna godstransporten betalar av sina externa kostnader, medan motsvarande för lastbilstransporten är . Konsekvent sker en underbeskattning av den klimatsmarta järnvägen i förhållande till lastbilen. Så länge dagens skeva prissättning av transporterna fortgår kan vi inte acceptera ett förslag som ytterligare bidrar till ökade kostnader för järnvägen. Därför anser vi att bör avslå regeringens proposition Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet. Regeringens ambition att skapa likvärdiga villkor för transportslagen är bra, men att enbart titta på Transportstyrelsens avgifter och bortse från transportslagens samhälleliga effekter och kostnader blir haltande. Vi har exempelvis föreslagit att sjöfartens verksamhet bör ha en större andel anslagsfinansiering. Den höga andelen avgiftsfinansiering utgör ett hinder mot att ta till vara sjöfartens klimatpotential för godstransporter. Regeringen bör göra ett omtag i frågan och tillsätta en utredning som tar ett bredare grepp kring transportslagens samhällskostnader och utifrån det föreslå en rimlig finansieringsform av Transportstyrelsens verksamhet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 2010/11:30, Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet, s. 76. , dnr 2010:1406. Uppgifterna gäller då en viss höjning av banavgifterna inkluderats. , dnr 2010:1406. Uppgifterna gäller då en viss höjning av banavgifterna inkluderats.
mot · GY02T7 · 2010-11-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:25 Åtgärder för att höja kvaliteten i järnvägssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ekonomiska styrmedel för att effektivisera nyttjandet av järnvägen måste paras med offensiva investeringar i nya spår samt långsiktigt utökade resurser för drift och underhåll. I propositionen föreslås att det i järnvägslagen (2004:519) införs bestämmelser om ett ekonomiskt incitamentssystem. Den part som orsakar en störning i järnvägstrafiken ska betala en på förhand bestämd avgift till sin motpart. Lagändringarna föreslås träda i kraft . isolerat stöder vi förslaget. Järnvägssystemet befinner sig i djup kris och varje åtgärd som kan förbättra för resenärer och godstransportköpare måste därför beaktas. Men ett ekonomiskt incitamentssystem får endast ses som ett komplement och inte ett substitut till de stora investeringar som krävs i järnvägssystemet. Regeringens förslag syftar till ett mer effektivt utnyttjande av den befintliga infrastrukturen. Det är inget vi på något sett är emot, tvärtom. Problemet är dock att den befintliga infrastrukturen är oerhört sliten och att kapacitetstaket är nått på många av de viktigaste bandelarna. Ett järnvägssystem som slagit i kapacitetstaket saknar förmåga att hantera störningar. Minsta avvikelse från ideala förhållanden riskerar att leda till kaosartade förhållanden i hela järnvägsnätet. Trots detta är regeringens plan för investeringar i transportinfrastrukturen kliniskt ren på kapacitetshöjande åtgärder längs den södra och västra stambanan, dvs. ryggraden i det svenska järnvägssystemet. Och i regeringens budget aviseras en halvering av nyinvesteringarna . Även resurserna för järnvägsunderhåll dras ned. Regeringens förslag innebär därför i någon mening att staten binder ris åt egen rygg. Infrastrukturhållaren, det vill säga , kommer att dra på sig mängder med böter eftersom man administrerar ett järnvägssystem som står på randen till kollaps. Således: Vi säger inte nej till ekonomiska styrmedel för att effektivisera nyttjandet av järnvägen, men en sådan förändring måste paras med mycket offensiva investeringar i nya spår samt långsiktigt utökade resurser för drift och underhåll. i (S)
mot · GY02T9 · 2010-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:26 Alkolås efter attfylleri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att alkolås införs i alla nya personbilar samt i bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ansöka om ett tillfälligt undantag för att få införa regler om alkolås i nya personbilar samt i bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik. I propositionen föreslås att man som alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleribrott kan få behålla körkortet, givet att man installerar alkolås i bilen. Förslaget syftar till att minska risken för återfall i rattfylleri. Tiden med alkolåset (villkorstiden) är differentierad. För dem som begår grovt rattfylleri, återfaller i rattfylleribrott efter brottet eller har begått ett rattfylleribrott och har diagnosen alkoholberoende eller missbruk av alkohol gäller en villkorstid som motsvarar . För övriga gäller en villkorstid som motsvarar . Förslaget föreslås träda i kraft . Vi ställer oss positiva till propositionen, men tycker att regeringen borde driva alkolåsfrågan betydligt mer aktivt, inte minst i EU-sammanhang. Rattfylleriet är skuld till var fjärde dödsolycka i trafiken. Alkolås i bilen är ett effektivt sätt att förhindra att man kör alkoholpåverkad. tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen en utredning med uppgiften att utreda möjligheterna att införa alkolås . Utredningen konstaterade att ett system med alkolås i alla bilar skulle kunna rädda omkring 100 liv och att samhällets kostnader för trafikolyckor skulle minska med . Vi vill att alkolås ska införas i alla nya personbilar samt i bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik inom EU. Vi anser vidare att ska ansöka om ett tillfälligt undantag för att få införa dessa regler . På så vis påskyndar vi utvecklingen mot en EU-gemensam lagstiftning. i (S)
mot · GY02Ub5 · 2010-11-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:20 Legitimation för lärare och förskollärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett omarbetat förslag där möjligheterna till undantag från regeln om legitimation och betygssättning är borttagna. Regeringen föreslår i sin proposition Legitimation för lärare och förskollärare (2010/11:20) att det ska införas ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. menar att förslaget i stora drag är både bra och välkommet. Att ett legitimationssystem kommer att innebära flera fördelar ser vi som mycket troligt, inte minst vad gäller att kvalitetssäkra verksamheterna och öka rättssäkerheten för eleverna. Däremot är vi inte lika säkra på att systemet med legitimation per automatik kommer att leda till en utökad rekryteringsbas. Men det återstår att se. I propositionen skriver regeringen att endast lärare och förskollärare som har legitimation ska få anställas utan tidsbegränsning, varpå man radar upp flera exempel på lärargrupper som ska få anställas i svensk skola utan tidsbegränsning trots att det saknas lärarutbildning och legitimation. Det är viktigt att poängtera att ett av huvudmålen med skol- och utbildningspolitik är att skapa en likvärdig och rättvis skola. Det är därför vi ställer vi oss mycket tveksamma till att vissa lärargrupper ska tillåtas undervisa utan tidsbegränsning även i de fall det saknas legitimation. Vi har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som ska undervisa i modersmål eller yrkesämne. Men att som regeringen nu föreslår bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart, då vi ser dessa undantag som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. uppfattning är att inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas, annat än under just en övergångsperiod, varför vi avstyrker den delen i propositionen. Vidare är vi starkt kritiska till att lärare i modersmål och yrkesämnen ska få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som framförs ovan, varför vi avstyrker även den delen av propositionen.