mot · GX02So3 · 2010-03-17 00:00:00 — Staten bör vidta åtgärder för att öka utbudet av yrkeskompetent omvårdnadspersonal. Det är angeläget att lägga fast kraven på att all personal ska ha en definierad lägsta yrkeskompetens, att utbildningssystemet bör ses över och att förutsättningarna för lärande knutet till arbetsplatserna förbättras. Vi delar den uppfattningen. Vi vill att staten fortsätter att satsa resurser på kompetensutveckling för äldreomsorgens personal. Det behövs för att se till att personalen i äldreomsorgen har tillräcklig utbildning. Personalens kunskap, erfarenhet, empati, människokännedom, humor och kreativitet är det som avgör kvaliteten. Arbetets vikt bör synliggöras genom att det införs nationella kompetenskrav för att arbeta i äldreomsorgen. Regeringen bör återkomma till med förslag om nationella kompetenskrav. Moderna och tillgängliga bostäder för äldre Vi delar regeringens bedömning att de allra flesta äldre kommer att bo i sådana bostäder som finns . Det är därför viktigt att tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet förbättras. har ett i många avseenden modernt bostadsbestånd. En stor del av beståndet behöver dock rustas upp och renoveras för att bl.a. förbättra tillgängligheten, vilket har en avgörande betydelse för om dessa ska kunna fungera för äldre kvinnor och män. Särskilt viktigt blir det när funktionsnedsättningar gör sig påminda. Förekomsten av hälsoproblem och funktionsnedsättningar ökar med ålder och blir vanligare eftersom äldre lever allt längre. Regeringen konstaterar i propositionen att man inte är beredd att anslå särskilda medel till stöd för åtgärder som ökar tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet. Vi har i den rödgröna överenskommelsen om bostadspolitiken presenterat ett brett ROT-program för flerfamiljshus, både bostadsrätter och hyresrätter. Regeringen har enbart satsat på renoveringsbidrag till villaägarna. Vårt ROT-avdrag kompletteras med klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Vi vill därutöver avsätta medel för att rusta upp befintligt bostadsbestånd i miljonprogramsområdena. Detta är åtgärder som skulle förbättra tillgängligheten i bostadsbeståndet. Äldre personer som önskar en annan bostad har ofta svårt att hitta en ny bostad. Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer önskar. Särskild brist är det på mindre hyresrätter. Bostadsbristen är på många håll akut, inte minst i storstäderna. Vi anser att bostadsbristen ska byggas bort och har föreslagit ett kraftigt ökat bostadsbyggande jämfört med dagens nivåer för att möta behoven. För att stimulera ökad nyproduktion vill vi införa ett verkningsfullt statligt investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter till överkomliga och förhandlade hyror Vi vänder oss också emot den omfattande ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter i framförallt som minskat mångfalden i boendet. Förfarandet vid ombildning av hyresrättslägenheter till bostadsrätter behöver bli tydligare och mer rättssäkert. Möjligheten för äldre kvinnor och män att kunna flytta till en modern och tillgänglig bostad med rimlig hyra kommer att vara avgörande för ett bra boende . Medan regeringen förlitar sig på att marknaden ska lösa detta har vi rödgröna en aktiv social bostadspolitik. Regeringen anser inte att det krävs någon särskild lag som ger kommunerna befogenhet att inrätta trygghetsbostäder för äldre personer. Ett investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till trygghetsbostäder för äldre kan enligt regeringen lämnas . Regeringen bedömer att trygghetsbostäder bör kunna inrättas och tillhandahållas av flera intressenter som kommuner, föreningar, bostadsföretag, kooperativ med mera. Trygghetsbostäder behöver se olika ut beroende på lokala förhållanden och på de önskemål som de som söker sådan bostad har. Regeringens inriktning skiljer sig från Äldreboendedelegationens som föreslog att kommunerna genom en särskild lag skulle få befogenhet att inrätta trygghetsbostäder för äldre personer som känner sig oroliga, otrygga eller socialt isolerade och att upplåtelseformen föreslogs vara hyresrätt. Det är viktigt att klargöra att trygghetsboenden inte kan ersätta platser i särskilda boenden. Vi är positiva till flera boendealternativ för äldre och tycker att trygghetsboende är bra och det är viktigt att det kan utformas utifrån lokala förhållanden. Vi är däremot oroliga för att trygghetsboenden, med den utformning regeringen ger det och den bostadspolitik regeringen för, trots investeringsstödet inte kommer att bli ekonomiskt möjligt att efterfråga för pensionärer med låg inkomst. För att kunna köpa en nyproducerad bostadsrätt krävs god ekonomi, liksom för att kunna betala den hyran för en nyproducerad hyresrätt. Risken är också stor att kostnaden för personal och gemensamhetslokaler kommer att läggas på den enskilde. Vilken utbildning och erfarenhet den personal har som ska finnas på boendet kommer också att variera, liksom samarbetet med kommunens äldreomsorg. Utformandet av trygghetsbostäder har med regeringens förslag i hög grad lämnats över till marknaden och de kan förväntas utformas på olika sätt vad gäller inriktning, kvalitet och pris. För oss är det viktigt att Trygghetsbostäder också ska vara ett alternativ för de äldre kvinnor och män som har den lägsta pensionen. Det är mycket viktigt att följa och utvärdera utformningen, kvaliteten och den ekonomiska tillgängligheten när det gäller trygghetsboenden. bör tillsammans med få i uppdrag att följa och utvärdera utvecklingen av trygghetsboenden. Maten och måltiden är grundläggande för vårt välbefinnande. Alla människor ska ha möjlighet att få känna doften av nylagad mat och sedan få den serverad i en skön och lugn miljö. får cirka 200000 personer sin mat genom hemtjänst eller äldreboende. Regeringen redogör i propositionen för behovet av platser i särskilt boende. Genom de demografiska förändringarna beräknas behoven av sådana boenden öka ytterligare. Det är angeläget att stödja utbyggnaden genom ett fortsatt statligt investeringsstöd till särskilt boende. kommer enligt propositionen att få i uppdrag att i samverkan med och tydliggöra hur särskilda bostäder för äldre kan utformas med avseende på att kunna fungera väl för de boendes egna aktiviteter, för användning av moderna hjälpmedel samt i fråga om arbetsmiljö för anställda som arbetar med moderna metoder. Vi stöder den redovisade inriktningen men anser att också maten och matsituationen måste särskilt uppmärksammas. Näringsinnehållet i maten är en av de viktigaste källorna för att bevara hälsan. Undernäring är ett stort men tyst problem bland många äldre. Många mediciner ger dessutom dålig aptit. Uppdraget till och övriga myndigheter bör kompletteras med ett uppdrag att i samarbete med och se över regler för byggande i syfte att underlätta och främja en god matkultur i äldreomsorgen med möjlighet att laga mat på plats. Regeringen redovisar i propositionen att man inte föreslår någon ändring i fastighetstaxeringslagen. Både utredningen och flera remissinstanser har pekat på behovet av att klargöra hur äldreboenden ska klassificeras skattemässigt. Vid fastighetstaxeringen fattas beslut om fastigheternas skatte- och avgiftspliktsförhållanden Vårdbyggnader ska enligt fastighetstaxeringslagen undantas från skatte- och avgiftsplikt. Som vårdbyggnad räknas byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorg om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad utgör också vårdbyggnad om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård och tillsyn. som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kök räknas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehåller gemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagning och annan tillsyn. Fastighetsskatt tas inte ut på fastigheter som klassas som vårdbyggnader, medan fastighetsavgift ska betalas för bostäder. Det råder i kommunerna en osäkerhet ifråga om klassificeringen i skattehänseende av de blandade boendeformerna som finns inom äldreomsorgen. Ett enigt skatteutskott i har (i betänkande 2008/09:SkU23) framhållit att det är angeläget att regeringen prövar vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att undanröja all osäkerhet om hur äldreboenden ska klassificeras vid fastighetstaxeringen och har förutsatt att frågan uppmärksammas av regeringen. Finansministern har i svar på en skriftlig fråga (2008/09:428) i upplyst om att beredning även pågår av en framställning från om en ändring i fastighetstaxeringslagens definition av vårdbyggnader för att uppnå en likformig fastighetstaxering av äldreboenden. Skatteskottets menar (i betänkande 2009/10:SkU27) att det är olyckligt att beredningen har dragit ut och utgår ifrån att regeringen kan återkomma i frågan. Vi menar att den förelagda propositionen hade varit ett utomordentligt tillfälle för regeringen att göra detta och delar det eniga skatteutskottets uppfattning att eftersläpningen är olycklig. Regeringen bör återkomma med förslag till åtgärder för att undanröja osäkerheten.