mot · GY02Kr229 · 2010-10-22 00:00:00 — Lambohovs säteri i som nationellt minnesmärke tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra Lambohovs säteri i till nationellt minnesmärke. Lambohovs säteri är ett av de bäst bevarade exemplen på svensk herrgårdsarkitektur i landet. Byggnaderna stod färdiga 1766. Arkitekten stod också för inredningen med unika dörröverstycken och väggspeglar som fortfarande finns kvar. Flygelbyggnader och ekonomibyggnader är liksom huvudbyggnaden skyddade som byggnadsminnen. Även parken har stora kulturvärden och närheten till eklandskapet förstärker dess attraktion. förvärvade Lambohovs säteri med villkor att säljaren med maka skulle ha rätt att bo kvar under sin livstid. Byggnaderna har förfallit och lidit av eftersatt underhåll. har en renovering inletts men syftar endast till att åtgärda de mest akuta bristerna. Mot bakgrund av de unika kvaliteter byggnaderna tillsammans med den omgivande miljön utgör är det av största vikt att skyddet för säteriet utvidgas. Lambohovs säteri med rötter i medeltiden är en värdekärna och representant för 1700-talet i riksintresset för kulturmiljö KE31. Övriga värden i riksintresset har formats av den mäktiga Slakaåsen, vilken befolkats . Området har dessutom varit tingsplats troligen sedan bronsåldern . Det är ett nationellt intresse att på ett bättre sätt bevara den unika kulturmiljön och att tillgängliggöra den för både nutida och framtida generationer. Jag föreslår därför att Lambohovs säteris framtid utreds med syfte både till bevarande och för att utveckla och tillgängliggöra dess nationella kvaliteter som en offentligt ägd och sammanhållen enhet. Detta kan göras genom att bilda i området och som inkluderar både säterimiljön och riksintressets andra värdekärna den gamla med uråldrig tingsplats och fornlämningar såsom världens största kvadratiska stensättning. Jag anser att det är möjligt att både bevara 1700-talsmiljöns unika kvaliteter och att alldeles bortsett från detta också fylla den med aktiviteter i samklang med den värdefulla miljön. Det kan vara boende, kafé- och restaurangverksamhet, gårdsbutik, parkkultur, trädgårdsbutik, byggnadsvård, kulturvandringar, historiska verkstäder för barn, äppeldagar, musik, teater och andra kulturaktiviteter såsom 1700-talsvecka, dramavandringar med , matverkstad, örtagård, m.m. Med en bred verksamhet blir målgrupperna såväl barnfamiljer som medelålders och äldre. Då det också är en betydelsefull period i historia som illustreras här blir säteriet även ett turistmål för besökande från hela . Anläggningen ligger för övrigt nära demografiska mittpunkt i något som underlättar dess utnyttjande. Vidare föreslår jag en utredning av möjligheterna att koppla samman dessa kulturmiljövärden med minnet av (vid sidan av ) genom tiderna internationellt mest kände forskare nämligen J. . Detta kan göras genom att bygga upp ett världsunikt museum i den unika och tidstypiska 1700-talsmiljön vid Lambohovs säteri. växte upp i och utbildade sig sedermera till läkare och kemist. Som sådan nådde han internationell ryktbarhet, vilken endast kan jämföras med . grundade , startade , upptäckte en rad grundämnen (såsom kisel, Si), utvecklade forskningsfältet biokemi och skrev dessutom en rad internationellt spridda läroböcker i kemi . Det han är mest berömd för är sannolikt det system han föreslog för kemiska beteckningar. Det av FN utlysta internationella sammanfaller således med 200-årsminnet av detta kemiska system. är unika efterlämnade forskningsutrustning tyvärr nedpackad i flyttlådor på i väntan på ett nationellt initiativ såsom detta. Bevara och utveckla både kulturmiljön Lambohovs säteri och minne i en nationellt unik kulturstadspark! Finn (M)