ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A231 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma personer med funktionsnedsättning i arbetsmarknadspolitiken. Människor med funktionsnedsättning ska inte handikappas på grund av att vårt samhälle diskriminerar. Vi vet att en funktionsnedsättning kan påverka livets alla skeenden och förutsättningar för delaktighet i samhället. Vi vet också att ett arbete eller sysselsättning är en av de viktigaste förutsättningarna för att leva ett gott liv. Handikapprörelsen har tålmodigt år väntat på att samhället ska vara till för dem, att en person med funktionsnedsättning också ska kunna utnyttja varor och tjänster på samma villkor som andra. Man har väntat på att slippa bli diskriminerad på arbetsmarknaden, i sjukvården och inom skolan. Man vill kunna gå in via huvudentrén till alla byggnader, kunna rösta i personval och kunna använda IT på samma villkor som andra. Bristande tillgänglighet är ett stort problem, men i många fall handlar det i ännu större utsträckning om bristande kunskap och insikt om vad funktionsnedsättning innebär. IFAU () har i en undersökning visat att arbetsgivare bara i av fallen funderat på att anställa någon med funktionsnedsättning. visar det sig att av arbetsgivare som anställt blivit positivt överraskade. Kunskapsbristen är i högsta grad påfallande. För att attityderna ska förändras kan mer krävas av staten och den offentliga sektorn. Den offentliga sektorn är sämre än den privata på att anställa personer med funktionsnedsättning. Staten måste vara en god förebild och visa vägen som arbetsgivare. Därför vill vi se att staten inrättar praktik- och traineeprogram för att öppna arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. För att ytterligare främja sysselsättning för personer med funktionsnedsättning bör ett kostnadsfritt informationsstöd inrättas på Arbetsförmedlingen för arbetsgivare. Detta stöd ska ge snabba svar på frågor som berör funktionsnedsättning och arbetsplatsanpassning. Förutsättningarna för att utveckla ett förenklat regelverk för att anställa personer med funktionsnedsättning som utgår från den modell som gäller för nystartsjobben bör prövas, och bör lönebidragen reformeras för att ge större utrymme för en individuell bedömning för att stödet varken ska bli en inlåsning eller skapa en otrygghet. En valmöjlighet till stöd vid start och drift av eget företag ska också finnas. En nationell dialog är ytterligare ett led i att öka kunskapen kring funktionsnedsättning och framförallt skapa enighet kring det faktum att alla parter har allt att tjäna på att få fler personer med funktionsnedsättning i arbete. Detta är viktigt för att synliggöra personer med funktionsnedsättning. Handikappfrågorna måste få ett större politiskt genomslag. Det är dags att gå från ord till handling.
mot · GY02A232 · 2010-10-20 00:00:00 — Minskad byråkrati på Arbetsförmedlingen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har varit en viktig aktör som agerat näringslivsinriktat och tillväxtskapande i vårt land. Tyvärr har Arbetsförmedlingen mer och mer fått fokus på, och ett sätt att arbeta på, som upplevs byråkratiskt. Betydligt mer tid ägnas åt administration och internsysteminriktat arbete än tillväxtskapande aktiviteter. Arbetsförmedlingens personal används på ett felaktigt sätt. De kompetenser som finns inom myndigheten tas inte till vara på ett tillfredsställande sätt. Mindre tid för dialog med arbetssökande och näringsliv har blivit vardag. Intentionerna och ledorden inom Arbetsförmedlingen är: enhetlighet, rättssäkerhet och effektivitet. Tyvärr har de två första orden blivit så dominerande att effektiviteten fått stå tillbaka till förmån för allt för mycket byråkrati. Arbetsförmedlingen skall enligt intentionerna leda till att funktionerna på arbetsmarknaden stärks. Då måste fokus i vardagen ligga på matchning. Det är därför mycket viktigt att Arbetsförmedlingens arbetssätt och metoder stärks och inriktas så att näringslivet ges de bästa förutsättningarna att expandera. Därför skall Arbetsförmedlingen ha ett tydligt tillväxtskapande uppdrag i samarbete med arbetsgivare och näringsliv. Mindre byråkrati och mer verkstad måste vara en övergripande verksamhetsidé.
mot · GY02A233 · 2010-10-18 00:00:00 — Tillsyn och kvalitetssäkring av verksamheten i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att verksamheten i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin är av sådan karaktär att deltagare inte utnyttjas som reguljär arbetskraft och att uppgifterna är meningsfulla. I jobb- och utvecklingsgarantins fas tre ska en arbetssökande erbjudas arbetsuppgifter hos en anordnare (arbetsgivare). Arbetsuppgifterna får anordnas av privata eller offentliga arbetsgivare, sociala företag eller ideella organisationer. Anordnaren betalar inga löner, arbetsgivaravgifter eller försäkringar. får anordnaren per person och anvisningsdag för att täcka handledarkostnader med mera. Genom sysselsättningen får den arbetssökande en möjlighet att skaffa sig erfarenheter, meriter och färska referenser. Sysselsättning i fas tre kan bestå av arbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda eller som ordinarie personal inte hinner med och som höjer kvaliteten i verksamheten. Det har kommit till min kännedom att deltagare i fas tre faktiskt utför reguljärt arbete. Detta innebär att den arbetssökande hamnar i en svår situation på arbetsplatsen då hans eller hennes lojalitet med medarbetarna där gör att man inte vill klaga på sina arbetsuppgifter. De arbetslösa som jag har varit i kontakt med berättar att då de frågat om de utövar någon tillsyn av att de arbetsuppgifter som utförs stämmer med regelverket har de fått till svar att AF inte har vare sig ansvar eller möjlighet att utöva någon sådan tillsyn. Detta är en märklig ordning som enligt min mening inte borde få förekomma.
mot · GY02A235 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsstrategier. Under ledning av landshövding har en jämställdhetsstrategi för arbetats fram med utgångspunkt i de nationella jämställdhetsmålen. Arbetet har genomförts i bred samverkan med övriga aktörer i länet. Dialogen har skett bland annat genom föreläsningar och överläggningar för att öka möjligheterna till delaktighet. I jämförelse med övriga delar av landet så ligger efter vad gäller kvinnors företagande, mäns uttag av föräldraledighet och mäns och kvinnors ohälsa. Det finns därför all anledning att arbeta aktivt med jämställdhetsfrågor och lyfta fram dem i ett vidare perspektiv än . I tjänar män i genomsnitt mer än kvinnor . Kvinnorna tar ut av föräldraledigheten och 3 av 4 chefer är män. I har jämställdhetsarbetet kommit en bra bit på vägen, men det återstår ännu mycket att göra. är ännu inte helt jämställt. Fyra delmål har tagits fram: Jämn fördelning av makt och inflytande Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Jag anser att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att forma både samhället och sina egna liv. Därför är dessa fyra delmål oerhört viktiga för att nå ett positivt resultat. tas inte kvinnor som utsätts för sexuellt våld, misshandel och kränkning på allvar. I anmäldes 402 sexualbrott, varav 143 våldtäkter. Våld mot kvinnor är en kränkning av den kroppsliga integriteten och kvinnors grundläggande fri- och rättigheter. Det är en allvarlig brottslig handling. Bemötandet av de kvinnor som anmäler att de har blivit utsatta för en våldtäkt eller ett våldtäktsförsök måste bli betydligt bättre än . Alltför många anmälningar om sexualbrott leder inte till att någon förövare åtalas. Den signal som samhället skickar till kvinnor och flickor genom att inte väcka åtal vid våldtäkts- och sexualbrott är att dessa brottsliga handlingar inte tas på allvar och att de inte står högst upp på dagordningen. Kvinnors och flickors förtroende för ett fungerande rättssamhälle undergrävs och det är inte acceptabelt. Det är därför glädjande att nu har en av de främsta strategierna för jämställdhet i landet. Jag välkomnar att jämställdhetsarbetet har getts respekt och tyngd. Trots de olika politiska prioriteringar som finns i vårt som i andra län kan vi nu se att det finns en gemensam kunskapsgrund att utgå ifrån. kan tydliggöra för landsting och regioner värdet av att uppdatera gällande jämställdhetsstrategier eller att ta fram jämställdhetsstrategier.
mot · GY02A236 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningsreglerna i LAS. är det tillåtet att undanta två personer från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd), i de fall uppsägning blir aktuell, i företag med färre än tio anställda. Detta är en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts visar att regeln ofta drabbar föräldralediga och gravida. flaggar regeringspartierna för ytterligare försämringar i LAS så att undantagen också ska gälla större företag. Detta är i helt fel riktning. Undantagsregeln behöver snarare slopas än omfatta fler. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet ska iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna, som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor. Därför bör undantagsregeln, som tillåter arbetsgivaren att undanta två personer vid uppsägning, i turordningsreglerna i LAS slopas.
mot · GY02A237 · 2010-10-20 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör en diskrimineringsgrund. Enligt uppgift är den samlade rörelsen för personer med funktionsnedsättning starkt kritisk och orolig för att bristande tillgänglighet inte ingår som diskrimineringsgrund i gällande lagstiftning. Bakgrunden är den diskriminering som personer med funktions-nedsättning utsätts för vid mycket vardagliga tillfällen såsom att resa kollektivt, handla, gå på bio eller att ta ut pengar på banken. har argumenterat för att bristande tillgänglighet skall utgöra diskrimineringsgrund. Ombudsmannen har hänvisat till att av anmälningarna till myndigheten om diskriminering har sin grund i bristande tillgänglighet. Vi vill gärna se som ett föregångsland men det finns många länder som gått längre i detta avseende än vad gjort. Exempel på detta är och . Ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet är en försättning för FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. Landets 1,3 miljoner människor med funktionsnedsättningar behöver en lag som klassar bristande tillgänglighet som diskriminering. Mot denna bakgrund finns ett behov att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund.
mot · GY02A239 · 2010-10-18 00:00:00 — Kvinnors rätt till jämlikhet, makt och inflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rätt till jämlikhet, makt och inflytande. Till grund för friheten ligger alla människors lika värde och allas likhet inför lagen. Det är viktigt att människors lika värde också avspeglas mellan könen. Ingen ska behandlas annorlunda på grund av sitt kön. Trots att har hunnit långt när det gäller jämställdhet så har fortfarande många kvinnor snävare sfärer att röra sig inom än män. Det kan gälla allt från yrkesval till sexualitet och klädsel. Men lagen når inte alla rum. Det går inte att lagstifta mot fördomar och föråldrad kvinnosyn. Därför är den öppna diskussionen ett viktigt sätt att komma åt de problem som främst drabbar kvinnor, och den kräver något av oss alla. Svenska kvinnor kommer aldrig att bli jämställda och självständiga om de inte kan leva på sin lön. Vi har genom jobbavdragen gjort det mer lönsamt att arbeta. Alliansregeringen arbetar för att främja kvinnors företagande, öka forskningen samt kunskaperna om kvinnors företagande. Det måste bli enklare för kvinnor att starta egna företag och att tjäna pengar på verksamheten. Det leder till att kvinnor får en större arbetsmarknad och möjlighet att välja bland fler arbetsgivare. Det leder också till att kvinnor får större möjlighet att påverka sina arbetsuppgifter och arbetsmiljöer, liksom att kvinnornas löner kommer att höjas. Skatteminskningen på för hushållsnära tjänster, s.k. RUT-avdrag, är viktig för många kvinnor. Både som möjlighet för att starta upp och driva företag och som avlastning i hemmet. Detta avdrag bör finnas kvar och permanentas. behöver vi gå vidare och öppna upp för fler kvinnor att starta eget inom vård, skola och omsorg så att kvinnors arbetsmarknad breddas. Att bedriva äldreomsorg, sjukvård, handikappomsorg och barnomsorg på uppdrag av kommun och landsting är något som många kvinnor är intresserade av. Det är positivt och kan utveckla både verksamhetens innehåll och kvalitet till det bättre. En förutsättning för att det ska utvecklas än mer är att man utvecklar kundvalsmodeller och lyfter fram innehåll och livskvalitet och inte enbart tittar på lägsta pris. Sjukvården behöver en förnyelse eftersom kvinnor och män inte behandlas på samma sätt i vården. Män får vänta på operationer och får nyare och dyrare läkemedel. Vården är fortfarande dålig på att tolka kvinnors symptom och eftersom de flesta läkemedel är utprovade på män drabbas kvinnor av fler och mer allvarliga biverkningar. Vi ser även att fler och fler organisationer lyfter upp denna fråga, till exempel 1,6-miljonerklubben som driver på att sjukvården och politiken måste ta sitt ansvar. Det är dags att förbättra vården ytterligare genom att kräva att man behandlar män och kvinnor på ett likvärdigt sätt.
mot · GY02A240 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om frivillig arbetslöshetsförsäkring. En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. har det kommit förslag om att göra a-kassan obligatorisk. Vi socialdemokrater anser att förslaget är ytterligare ett steg i strategin att sänka lönerna och att det kommer att drabba låginkomsttagarna, som också är de som får betala mest till a-kassorna eftersom de sannolikt är mest utsatta för risken att bli arbetslösa. I dagens frivilliga system kan man gå ur a-kassan om man bedömer att man inte behöver någon arbetslöshetsförsäkring eller inte uppfyller villkoren. Det kommer man inte att kunna i ett obligatoriskt system, som går ut på att alla måste betala fastän det inte är säkert att man kan få någon ersättning. En obligatorisk a-kassa innebär att alla måste betala till försäkringen, men alla kommer inte att få del av den. Vi ser detta som en straffskatt på arbete. Den som har valt att stå utanför a-kassan kommer att kunna tvingas att betala av nettoinkomsten, även om de själva inte kan få någon ersättning från akassan. Vi anser därför att a-kassan även fortsättningsvis ska vara frivillig.
mot · GY02A241 · 2010-10-22 00:00:00 — Konsultcheckar för mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsultcheckar för mindre företag i syfte att få rådgivning i rekryteringsprocesser. upplever många mindre företag att det är svårt och omständligt att rekrytera nya medarbetare. Många undersökningar visar att det är just småföretagen som skall, och behöver, växa för att kunna bidra till att tillväxten ökar och en sjunkande arbetslöshet. Andra undersökningar visar också att matchningen inte fungerar mellan företag och arbetssökande då företagen som skall anställa inte upplever att de hittar medarbetare med rätt kompetens. Ett sätt att komma till rätta med dessa problem är att ge Arbetsförmedlingen, eller upphandlade företag, i uppdrag att aktivt hjälpa de allra minsta företagen med deras rekryteringsprocesser genom en tydlig rådgivning via så kallade konsultcheckar. Dessa företag, kanske med upp till tre anställda, skulle då få en tydlig möjlighet att kostnadsfritt få konsultation i form av genomgång av den kompetens som eftersöks, hjälp med att skriva en kravprofil och med hur man utvärderar dem som söker den lediga tjänsten.
mot · GY02A242 · 2010-10-22 00:00:00 — Utveckling av ersättningsformer för arbetsintegrerade sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla ersättningsformer för arbetsintegrerade sociala företag. För att nå målet om full sysselsättning behövs många olika insatser. För de människor som har stått utanför arbetsmarknaden exempelvis på grund av psykiskt eller fysiskt funktionshinder, långtidssjukskrivning eller missbruksproblematik kan vägen tillbaka till ett arbete vara mycket lång. För dessa, och andra personer som av andra orsaker har stått utanför arbetsmarknaden , kan en av vägarna tillbaka till arbetslivet gå genom arbete i ett socialt företag. Arbetsintegrerade sociala företag och socialt entreprenörskap utvecklas just nu i stora delar av världen för att skapa arbetstillfällen. Det är en form som har många förtjänster och stor utvecklingspotential. Regeringen har tagit flera viktiga steg för att erkänna betydelsen av sociala företag och stödja uppkomsten av nya sociala företag. Regeringen har därigenom tydligt markerat de sociala företagens betydelse för svensk arbetsmarknad. Den stora majoriteten som arbetar i de sociala arbetskooperativen är människor som stått utanför arbetsmarknaden . De har ofta sociala hinder som gör det svårt att utan något kontinuerligt stöd klara uppgiften. En utmaning för dessa företag är att hitta anställningsformer och ersättningssystem som är anpassade för dem som arbetar i företagen. har många anställda i företagen lönebidrag. När det gäller , som till viss del kan sägas skapa arbeten för delvis samma målgrupp, avsätter medel till bolaget, så kallad merkostnadsersättning, för att ska kunna genomföra sitt kärnuppdrag. Syftet med ersättningen är att kompensera för de extra kostnader som uppstår genom att bolaget anställer och utvecklar personer med omfattande funktionshinder. På liknande sätt skulle riksdag och regering kunna arbeta gentemot de arbetsintegrerade sociala företagen, eftersom syftet med dessa företag på många sätt liknar uppdraget för . Det är viktigt att finna det mest effektiva sättet att underlätta anställningar, särskilt för de människor som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför borde en ordentlig översyn göras av anställningsformer och ersättningssystem för de arbetsintegrerade sociala företagen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02A243 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att påskynda utvecklingen mot en säker kontanthantering i handeln. begicks 1161 butiksrån i . Antalet rån ökar kraftigt och rån som begås med skjutvapen står för den största ökningen. Utvecklingen är skrämmande, inte minst då den skett som handeln satsat rekordstora resurser på säkerhetsåtgärder. Butiksrån är handelns enskilt största arbetsmiljöproblem och ger för många men för livet. Blir man hotad till livet spelar det ingen roll om man blir hotad med en attrapp eller ett riktigt vapen. Faran upplevs som lika verklig. Många företag har satt in system för säker kontanthantering och det har visat sig att minskad kontanthantering också minskar rånen. Alla företag har inte ekonomiska möjligheter att införa system för säker kontanthantering och vi måste därför se över hur staten kan hjälpa till för att åstadkomma säkrare handel. Problemen med butiksrån är inte bara en angelägenhet för handeln utan för samhället i stort. Samhället måste nu ta sitt ansvar i kampen mot butiksrånen. Det är viktigt att styra över betalningssystemen från kontanter till kortbetalningar och att säkerställa att kontanter hanteras i slutna kassasystem. Den snabbaste och mest effektiva åtgärden för att förhindra rån är att minska kontanthandeln, och det är därför viktigt att vi försöker begränsa eller till och med ta bort kontanthanteringen. Handeln satsar redan avsevärda resurser men det räcker inte, och är det att staten ser över vad som kan göras för att minska kontanthanteringen och öka säkerheten för handeln. Brott mot handeln är inte bara ett handelsproblem utan i högsta grad ett samhällsproblem.
mot · GY02A244 · 2010-10-19 00:00:00 — Stöd för start av näringsverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även personer med anställning ska kunna använda sig av stöd till start av näringsverksamhet, s.k. starta-eget-bidrag, helt eller delvis under en övergångstid. måste du i princip vara eller riskera att bli arbetslös för att ha rätt att få starta eget bidrag. Om vi ska klara sysselsättningsmålen och välfärden behöver fler företag och fler företagare. Vi behöver att fler vågar ta steget från anställning till att utveckla sin idé och starta ett eget företag. Regelsystemet gynnar inte dessa kreativa personer eftersom det nästan utan undantag är de som är arbetslösa som får möjlighet att ta del av Stöd till start av näringsverksamhet, det så kallade starta eget-bidraget. Eftersom de framgångsrika företagsidéerna inte bara förekommer hos dem som är arbetslösa bör stödet även kunna ges till den som har en anställning men vill börja utveckla ett eget företag . Om en anställd till exempel minskar sin tjänstgöring till borde det vara möjligt att erhålla starta eget bidrag för att på halvtid starta igång företaget. En mjukare och tryggare övergång mellan anställning och det nya livet som företagare gynnar även samhället som kan se fler nya entreprenörer födas och blomstra. gäller starta eget bidraget på heltid . En bättre och mer flexibel lösning vore möjlighet att avsätta samma summa till att själv avgöra hur det ska tas ut . Den som vill starta företag borde själv få avgöra vilken nivå man tar ut starta eget-bidraget i relation till hur många procent man arbetar kvar i sin anställning.