mot · GY02C248 · 2010-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser. har vi debatterat hur det ska bli jämnare könsbalans i bolagsstyrelser, såväl inom den offentliga sektorn som i det privata näringslivet. När tidigare jämställdhetsminister () hotade med lagstiftning började det hända saker i näringslivet. Men när det trycket försvann i och med regeringsskiftet stannade utvecklingen av. Det fanns ett färdigt utredningsförslag som den förra regeringen tillsammans med och tagit fram. Utredaren, , har i denna utredning kommit fram till att det är möjligt att införa en kvotering med av vardera könet. Detta skulle gälla . Tyvärr har den borgliga regeringen beslutat att inte lägga fram detta lagförslag, vilket är mer än beklagligt. Regeringen har istället valt att utbilda kvinnor genom satsningen på styrelseakademin. Men det är snarare valberedningarna som behöver utbildas för att lära sig rekrytera med genusglasögonen på. Statsråden () och () har också skickat brev till alla börsbolag där de ber om förklaringar till varför de inte lyckats bättre med att skapa jämställda styrelser. Men få av bolagen har svarat. En kvotering av män till styrelseuppdrag pågår ju alltjämt i det fördolda. I en interpellationsdebatt stängde jämställdhetsminister definitivt dörren till kvotering trots att det är en effektiv metod som både och använder sig av. skriver i sitt betänkande 2008/09:CU14: Som utskottet uttalat tidigare, när liknande motionsyrkanden som de nu aktuella behandlats av , anser utskottet att rådande förhållanden vad gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser inte är tillfredsställande (bet. 2007/08:CU7). Förhållandena ger anledning till eftertanke, men det bör enligt utskottets mening trots allt inte komma i fråga att lagstiftningsvägen tvinga fram en ändring. En ökad jämställdhet måste, enligt utskottet, främjas med andra medel. Det skulle nämligen vara oacceptabelt att göra ingrepp i ägarkollektivets, bolagsstämmans, rätt att självständigt utse sina företrädare i företagsledningen. Enligt utskottet måste det även framgent ankomma på ägarna att fritt utse styrelsen. En jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser måste alltså främjas med andra medel än lagstiftning. De borgerliga regeringspartierna anser att det är en ägarfråga och det är sant, men förändring sker inte av sig självt. I nuvarande takt kommer det att dröja innan vi når kvinnor i de privata bolagens styrelser. Dessutom är ägarna också ofta vi skattebetalare som vill se till att bolag och styrelser arbetar effektivt. Borgerliga debattörer har länge varit mot en lag om kvotering med hänvisning till att inkvoterade riskerar att bli ifrågasatta. Det argumentet håller inte och allt fler inser nu att kvotering är en effektiv metod. För oss är kvotering inget politiskt mål i sig men kan däremot vara ett medel för att nå ett mål. Vi önskar att det inte behövdes men när åren går och inget händer kan vi inte vänta och se, vilket tycks vara den nuvarande regeringens politiska linje i denna fråga liksom i så många andra frågor. Representationen och möjlig förändring Det är ont om kvinnor i börsbolagen trots att det är fler kvinnor än män som tar akademisk examen. Staten nådde målet att ha kvinnor i sina bolag 1998 efter ett medvetet politiskt arbete. I de drygt 1 100 kommunala bolagen är kvinnor. Landstingen har färre bolag och bättre kvinnorepresentation. I deras 45 bolag är andelen kvinnor . I de politiska organen är kvinnorepresentationen betydligt bättre även om andelen kvinnor i minskat val. I kommunernas nämnder och styrelser var andelen kvinnor , i landstingen 45 under förra mandatperioden. När denna motion skrivs så har inte beslut tagits ännu om fördelning av platser på lokal nivå så att man kan se den nya fördelningen. När undersökte kvinnornas ställning i 300 största företag visade det sig att kvinnor utgjorde av styrelsemedlemmarna. Det kan jämföras av 500 största företag. I har kvinnor av styrelseplatserna i de företag som ingår i undersökningen. Kvotering är inget mål men ett medel som fungerar. Symtomatiskt nog ser vi att vi har bara fyra kvinnor som är vd i börsbolag, två fler än , detta trots att antalet börsnoterade bolag ökat . fanns en kvinna på posten som styrelseordförande, finns det tre kvinnor på den nivån. Vi i är övertygade om att med fler kvinnor på toppositioner inom bolagen förbättras förutsättningarna för att fler kvinnor rekryteras, att vi får jämställda löner och villkor i arbetslivet. De politiska partierna har tagit efter modell med varvade listor, som vi haft sedan vi bildades , men det räcker inte. Att bara var femte styrelseledamot i kommunala bolag är kvinna visar tydligt att mer behöver göras. de gröna är ett feministiskt parti. Jämställdhetsfrågorna var centrala när vi bildades. Vi introducerade det jämställda språkrörssystemet, könsvarvade våra listor och kvoterade till de interna uppdragen. Det var banbrytande att i praktiken erkänna kvinnors lika rätt till inflytande. Det behövs politiska verktyg för att motverka könsmaktsordningen. Den är roten till hur kvinnor som grupp är underordnade män som grupp i inflytande och resurser, men också till att både män och kvinnor fastnar i traditionella könsroller som är inskränkande för individens frihet. Bolagsledningarna missar genom sina gamla metoder, med män som rekryterar män, att rekrytera värdefull kompetens. Med jämn könsfördelning i bolagsledningar, d.v.s. både styrelser, ledningsgrupper och chefsposter, ökar möjligheten att bredda företagens erfarenhetsbas och därigenom potential att öka marknaden. Men bolagen verkar inte klara av att bryta mansdominansen av egen kraft trots att de flesta valberedningar borde inse fördelarna. Flera undersökningar visar att det är dålig business med enfald i ledning och styrelse. presenterades den finska , som visar att bolag med en kvinnlig vd är mer lönsamma. Något som ligger i linje med tidigare rapporter från som konstaterat vid en studie av 353 företag att de med högst andel kvinnor i ledningen hade högre avkastning på det egna kapitalet, jämfört med de mindre jämställda bolagen. Vid en nordisk jämförelse kan vi konstatera att har dubbelt så många kvinnor som i sina styrelser, dubbelt så många som och dubbelt så många som . I den här takten når vi nivå på och hälften , alltså , källa: kvinna. I har man en lag om kvotering i de börsnoterade bolagen. Därmed har andelen kvinnor i styrelserna gått från till 40procent. Det finns inga hinder för att detta ska kunna ske även i . har en jämställdhetslagstiftning för offentliga uppdrag. Enligt den ska både statliga organ och kommunala styrelser och nämnder innehålla av båda könen, om inte särskilda skäl talar för något annat. Det görs emellertid undantag för kommunfullmäktige som är direktvalt. Det behövs politisk vilja för att få en jämnare könsbalans i bolag, nämnder och styrelser. Den dolda kvotering av män som sker behöver lyftas fram i ljuset. De borgerliga partierna har sagt nej till kvotering trots att det visat sig vara en effektiv metod. Vi anser att det är viktigt med generella regler som gäller för både privata och kommunala bolag utan administrativt krångel. Jämställdhetsfrågan är vår tids stora demokratifråga. Att kvinnor generellt har sämre ekonomisk makt och är sämre representerade bland chefer, i bolagsstyrelser och ledningsgrupper är inte enbart en fråga för en handfull människor som äger företag, ej heller för vissa personer i de politiska ledningarna. borde lära av och och borde begära att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser.