ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub259 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Att ha en skolstyrelse med elevmajoritet innebär inte att eleverna kan styra hela skolan, utan att deras inflytande stärks inom de områden de ansvarar för. De skolstyrelser som har elevmajoritet anser att detta fungerar väl och att eleverna tar ett gott ansvar för skolan. Det utvecklar också skolan som arbetsplats genom att eleverna genom sina representanter får komma till tals i viktiga frågor som rör dem. Det är en skolning som måste finnas i en modern skola som investerar för framtiden. Som ett led i att förbättra ungdomars inflytande i skolan införde den socialdemokratiska regeringen försök med lokala skolstyrelser med elevmajoritet på gymnasiet. har möjligheten permanentats och är det över 40 gymnasieskolor som arbetar framgångsrikt med denna modell, bland annat i där den borgerliga regimen vill avskaffa möjligheterna för lokala skolstyrelser att ha elevmajoritet. Eleverna är naturligtvis mycket besvikna över denna tillbakagång. är det självklart att arbetstagare har inflytande över sin arbetsplats, men så är inte fallet i skolan när det gäller elevinflytandet. Att gymnasieelever, som i många fall även är myndiga, ska ha samma möjligheter i skolan är dessvärre fortfarande långt ifrån självklart, vilket det borde vara. En av skolans främsta uppgifter är att främja lärande om demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter samt att verka för att öka barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. I skollagen betonas särskilt skolans uppdrag att fostra demokratiska samhällsmedborgare och att inflytandet i skolan ska öka i takt med ålder och mognad.
mot · GY02Ub260 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamstående låginkomsttagare. Det pratas ofta om att det s.k. livspusslet är svårt att få ihop. Pengarna och tiden räcker allt som oftast inte till. Ensamstående föräldrar är en grupp som har det särskilt tufft ekonomiskt. Många av dem är kvinnor. Deras livspussel är näst intill omöjligt att lägga. Situationen för ensamstående föräldrar och deras barn har försämrats och krävs en rad förbättringar. syns inte fattigdomen så tydligt utanpå, men den finns där. Barn försvarar gärna sina föräldrar intill sin egen skadlighet. Många föräldrar har exempelvis inte råd att köpa glasögon till sina barn. Det är något som resulterar i att de lätt hamnar på efterkälken i skolan. Det finns även föräldrar som drar sig för att gå på föräldramöten då de vet att det kommer att diskuteras frågor som innebär utgifter som de inte har råd med. Det är inte så kul att säga inför alla andra föräldrar, eller hur? krävs det en rad insatser för att förbättra utsikterna för de ensamstående föräldrarna. Det är många kvinnor inom låglöneyrken som jobbar , nätter och . Rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid är ett av de viktigaste problemen som måste lösas. Ensamstående föräldrar skall inte tvingas tacka nej till arbete för att de inte lyckats lösa barnomsorgen. Det måste gå att kombinera föräldraskap med arbete. Och det finns exempel i som visar att det är möjligt. Kommunen startade på initiativ från Socialdemokraterna barnomsorg även och nätter . För att få bukt med problemet mer generellt bör det finnas en flexibel barnomsorg tillgänglig i hela landet. Riktat stadsbidrag är ett sätt att stimulera mer flexibla barnomsorgslösningar. En annan viktig insats är att erbjuda barn till arbetslösa föräldrar 30 timmars förskola, istället för de som erbjuds . Förslaget handlar först och främst om att barnen ska ges möjlighet till den pedagogiska verksamheten, men även om att den arbetslösa föräldern ska ges bättre förutsättningar att planera och genomföra sitt arbetssökande. De som står utanför arbetsmarknaden måste ges goda förutsättningar att söka jobb, det är mycket tidskrävande. Jag föreslår därför att det ska finnas barnomsorg på obekväm arbetstid, att vårdnaden av sjukt barn ska bli mer jämställd, att underhållstödet för ensamstående föräldrar höj, att flerbarnstillägget höjs för ensamstående föräldrar och att bostadsbidraget för ensamstående föräldrar höjs.
mot · GY02Ub261 · 2010-10-19 00:00:00 — Fler idrottstimmar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler idrottstimmar i skolan. Flera oberoende studier i olika delar av landet visar att andelen överviktiga barn har fördubblats , enligt . Andelen feta barn har blivit fyra till fem gånger så stor. Allt fler barn är mindre aktiva på sin fritid . Färre barn deltar i idrottsföreningar och barns spontana lek har minskat i takt med att tv-kanalernas utbud har ökat och datorspelen blivit fler. har vi en mängd tevekanaler som riktar sig till barn och som sänder i princip dygnet runt. Tevetittande, pc- och tevespel är vanliga sysselsättningar för barn ifrån riktigt låg ålder. kommer larmrapporter om att sjukdomar som astma, diabetes och andra välfärdssjukdomar blir vanligare bland barn . Skolan har en viktig roll när det gäller ungas motion. För det första når den alla barn och ungdomar. För det andra kan skolan lägga grunden för barns och ungdomars fysiska status, attityder och hälsobeteende . Vanor som sätts i tidig ålder behålls genom livet. Inaktiva tonåringar blir i alltför stor utsträckning inaktiva vuxna. Genom att införa mer idrott, under ledning av idrottslärare som ser alla barns behov av fysisk aktivitet, och öka undervisningen i hälsa skapar vi friskare barn och därmed friskare vuxna. Betydelsen av regelbunden fysisk aktivitet är också viktig när det gäller inlärning. Enligt rapporten för bättre kunskapsutveckling klarar sig eleverna bättre om de rör på sig mer. De blir gladare och får lättare att koncentrera sig, vilket gör att det blir lugnare i klassrummen. Detta leder i sin tur till att eleverna bättre tar till sig kunskaper, står det bland annat i rapporten. Vi vill se en ökning av antalet idrottstimmar i skolan. En ökning skulle vara en investering i den svenska folkhälsan.
mot · GY02Ub262 · 2010-10-21 00:00:00 — Avskaffande av fribeloppsgränsen för studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. Höjningen av fribeloppet är ett bra steg i riktning mot ett rättvisare studiemedelssystem. Det är dock bekymrande att det ska finnas en gräns för hur mycket en student ska få tjäna för att kunna beviljas studiemedel. En student som arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger, betalar skatt som bidrar till statens inkomster men får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Detta medger en syn på studenter som helt frikopplade från arbetsmarknaden. Många studenter väljer att arbeta för att på så vis delfinansiera sina studiekostnader. innebär det även att studenten får in en fot på arbetsmarknaden och etablerar värdefulla nätverk, vilket kan underlätta för studenten den dag hon eller han lämnar studierna och söker arbete på heltid. Den som studerar bör också själv kunna få välja hur mycket denne kan arbeta utöver sina studier, då det också finns tydliga regler för vilka studieresultat som måste uppnås för berättigande till studiemedel. Det är naturligtvis försvarbart att den del av studiemedlet som utgörs av bidrag inte ska kunna användas som ett sätt att utöka sina inkomster för den som försörjer sig på arbete och inte längre studerar. Därför är det rimligt att endast avskaffa fribeloppet på den del av studiemedlet som utgörs av lån och låta denna stå opåverkad av extrainkomster från arbete. Vinsterna är många. Studenter kan själva välja hur de finansierar sin studietid samt om det lönar sig att arbeta extra.
mot · GY02Ub263 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . Kritiken mot CSN har varit omfattande och bidragit till att myndigheten fått ett skamfilat rykte. För det mesta har kritiken handlat om dålig service och låg tillgänglighet. Trots otaliga omorganisationer och andra åtgärder har resultaten beträffande service och tillgänglighet inte nått en acceptabel nivå. En hög andel av de samtal som inkommer till myndigheten besvaras inte alls och andra besvaras efter lång väntetid. Att besöka myndigheten är för många inte ett aktuellt alternativ eftersom CSN endast har 14 kontor runtom i landet kontor som dessutom har mycket begränsade öppettider. Utöver det finns sex kundmötesplatser bestående av en dator och en webbkamera. Enligt fungerar dessa enligt följande: Du väljer först vilken myndighet du vill komma i kontakt med och kopplar därefter upp dig med ljud, bild, scanner och skrivare. På så sätt kan du träffa en handläggare, lämna ett dokument eller få ett beslut. För många studenter innebär detta mycket starkt begränsade möjligheter att komma i kontakt med CSN för att ställa frågor, få besked eller be om annan information. Det innebär en stor osäkerhet för studenterna eftersom huvuddelen av dem är beroende av studiemedel för att klara sin vardag som studenter. Ett litet fel vid ifyllandet av ett ansökningsformulär kan resultera i uteblivna pengar och behov av ytterligare kontakter med handläggare på CSN. Utöver det är också väntan på nya besked oftast mycket lång. Det finns inga hållbara argument för att studielånen ska administreras av en statlig myndighet. CSN är en myndighet som har överlevt sig själv och bör därför läggas ned. Banker och andra finansiella företag skulle i stället kunna ansvara för administrationen av studiestödet. Statens roll skulle därmed begränsas till att bevilja lånen och garantera återbetalningen. Vårt grannland har redan en liknande lösning på administrationen av studiemedel. Förenklat går detta ut på att staten för studielånen genom vad de kallar statsborgen. När studenten blivit beviljad statsborgen/studiemedel söker studenten med den beviljade statsborgen som grund lån på den bank han eller hon själv vill. Ett sådant system ger studenterna en ökad service och tillgänglighet både vad gäller öppettider, antalet kontor och möjligheten att nå fram via telefon. För bankernas del öppnas möjligheten att på ett tidigt stadium komma i kontakt med och knyta till sig framtida kunder.
mot · GY02Ub264 · 2010-10-21 00:00:00 — Anonyma provskrivningar under högstadiet och gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anonyma provskrivningar. Det förekommer alltför ofta att betyg på provskrivningar sätts på felaktiga grunder. Det finns därför ett behov av ett system där det är innehållet på en skrivning som betygsätts och inte personen som skrivit det. I alldeles för många fall har elever blivit betygssatta av skolpersonal som främst ser till personen som lämnat in skrivningen och inte till det faktiska materialet. Det leder till orättvisa betygssättningar och felaktiga slutresultat. Ett nytt system för provskrivningar inom högstadiet och gymnasiet bör införas där eleven förblir anonym tills betyget på skrivningen är satt.
mot · GY02Ub265 · 2010-10-22 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad schemalagd idrott i skolan. Det är oroväckande att se hur många barn och ungdomar som saknar någon form av fysisk aktivitet. var majoriteten av barn och ungdomar engagerade i någon form av idrott, till skillnad från där allt fler väljer spel och även umgänge via datorn. Särskilt viktig blir därför skolidrotten, där barn och ungdomar får möjlighet att röra på sig. Dock tycks det vara alltför lätt att få dispens från idrotten. Därför vore det önskvärt att se över möjligheten att öka den schemalagda idrotten i skolan.
mot · GY02Ub267 · 2010-10-22 00:00:00 — Utvecklande av den praktiska arbetslivsorienteringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den praktiska arbetslivsorienteringen. Praktisk arbetslivsorientering (prao) är ett bra sätt för skolungdomar att få insyn i och kunskap om arbetslivet. Forskningsrapporter visar att prao fyller många funktioner. Bland annat underlättar praktiken elevers studie- och yrkesval, tillför ämnesundervisningen nya perspektiv, ger stöd till inlärningen och ökar elevers kunskap om arbetslivet och dess krav och möjligheter. Prao ger alltså specifika värden som andra kontakter med arbetslivet inte ger. För många elever har den traditionella praon fungerat som den främsta, och i många fall enda, chansen till kontakt med arbetslivet innan de gör viktiga val för framtiden. Prao har sin grund utbildningsreformer, då det ansågs nödvändigt att ge skolan, och därmed eleverna, en tydligare samhällsförankring. Modellen för dagens prao har , trots att arbetsmarknaden genomgått mycket stora förändringar, inte nämnvärt ändrats. Ett stort antal studier har undersökt såväl elevernas uppskattning, som nytta av prao. Ingen av dessa undersökningar har lett till slutsatsen att genomföra genomgripande förändringar av prao. Dagens verklighet är den att för många skolungdomar är det mycket svårt, ibland näst intill omöjligt, att få en praoplats. På grund av detta har det framförts kritik mot att den pedagogiska planeringen är bristfällig. Det är allt för ofta upp till föräldrar och elever om det över huvud taget ska bli en plats. Det blir ofta mer en förvaringsplats än en plats för meningsfull praktik. Kommuner som slutat med prao för elever i hänvisar till att det är svårt att få fram praoplatser. Allt tyder på att det främst har sin orsak i att skolan inte prioriterar praoverksamheten snarare än bristande intresse från arbetsgivare. Jag menar att kopplingen mellan skolan och arbetslivet är viktig och nödvändig för en hållbar arbetsmarknad. Därför bör skolan i samarbete med arbetsgivarnas organisationer utveckla, inte avveckla, den praktiska arbetslivsorienteringen. På det lokala planet är samarbete mellan skolan och de lokala arbetsgivarna helt nödvändigt för en bra och utvecklande praoverksamhet. Ett sådant samarbete gäller både de privata arbetsgivarna som den offentliga sektorns lokala arbetsplatser och arbetsställen. När eleven befinner sig på en arbetsplats får hon eller han inte bara inblick i ett yrke utan också viktiga insikter om arbetslivets möjligheter för socialt betingade kontakter. Tillväxten börjar i skolan. Samarbetet mellan skola och arbetsliv är mycket viktigt och behöver utvecklas. Mot bakgrund av det som anförs föreslås att regeringen återkommer med förslag om hur praktisk arbetslivsorientering kan säkerställas och utvecklas som en levande del i elevers utbildning och förberedelse för arbetslivet och/eller högre utbildning.
mot · GY02Ub268 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om timplaner i skolan. Svensk skola har genomgått en frihets- och valfrihetsrevolution . Det har handlat om allt från stora valfrihetsreformer som friskolornas entré i svensk utbildning till förståelse för att elever utvecklas och lär sig mer när undervisningen anpassas efter individen. Valfrihet, mångfald och flexibilitet ska även framöver vara ledord för svensk utbildningspolitik. Hur mogen en elev är vid en viss ålder varierar och också sättet att lära sig en uppgift skiljer sig åt mellan människor. En modern skola borde därför låta lärare och rektorer själva avgöra hur tiden i ett visst ämne ska användas. De nationella timplaner som reglerar det exakta antalet undervisningstimmar i ett visst ämne bör avskaffas. Att överföra bestämmande från statliga regleringar till lärare och rektorer skapar förutsättningar för nytänkande och större ansvar. Det finns skolor som på prov arbetat utan timplaner och detta har ofta varit uppskattat och lett till ökad trivsel och bättre resultat. Skolans uppgift ska vara att rusta elever för livet, ge dem kunskaper och färdigheter exakt hur många timmar det tar i ett enskilt ämne varierar mellan elever och måste också kunna göra det mellan skolor. Regeringen bör mot ovanstående bakgrund se över hur de nationella timplanerna kan avskaffas.
mot · GY02Ub269 · 2010-10-20 00:00:00 — Personalförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en personalförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården. Basen i hälso- och sjukvården är medarbetarna, till exempel läkare, sjuksköterskor, kuratorer och andra som arbetar i den nära vården. Om inte upprustningen av svensk välfärd bara skall vara ord, krävs en långsiktig personalförsörjningsidé som stöd till kommuner och landsting som ropar högt efter kvalificerad personal. Det skall vara en långsiktigt hållbar plan som sträcker sig över tidscykler och som ser till hela välfärdssektorn. Frågan om den framtida personalförsörjningen inom vården måste lösas långsiktigt. Kvalitetsupprustningen av svensk välfärd kräver många och fler medarbetare. Därför behöver regeringen ta ett helhetsgrepp om morgondagens välfärdsmedarbetare och arbeta fram en långsiktigt hållbar personalförsörjningsplan. Det är viktigt att något sker skyndsamt då det tar innan dagens utbildningsinsatser syns i verkligheten på till exempel vårdcentraler runt om i landet. Man behöver se över försörjningen/utbildningen av all hälso- och sjukvårdspersonal, men särskilt för läkare där signalerna om kommande personalbrist är oroande. I en översyn måste man även se till personalsituationen i förhållande till hur bristen ser ut i storstäderna såväl som i mindre städer och på landsbygden. För svensk äldrevård har alliansregeringen redan tagit ett helhetsgrepp och tillsatt en utredning för att kunna göra långsiktiga, hållbara beslut. bör man göra något liknande för hälso- och sjukvården. är efterfrågan på läkare större än tillgången, enligt bedömning. Antalet allmänläkare förväntas till och med att sjunka . kommer det att saknas drygt 4000 läkare enligt prognos. Det är allvarliga signaler som kräver åtgärder redan nu då utbildningstiden för en läkare är . Bristen på läkare, t.ex. patologer, försämrar kvaliteten på vården och kan försena diagnoser med sämre behandlingsprognos som resultat. Bristen på till exempel allmänläkare i öppenvården ger längre väntetider, dålig kontinuitet och högre kostnader när de ersätts med så kallade stafettläkare. Att ha en långsiktig försörjning, kompetensutveckling och bemanning är en utmaning för hela landet men den kan bli särskilt stor för kommuner utanför storstäderna, så som till exempel kommuner i .
mot · GY02Ub271 · 2010-10-25 00:00:00 — Undervisning i Skånelands och historia tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att det i kärnämnet historia finns aktuellt och relevant material om Skånelands respektive historia. Historia är ett av skolans kärnämnen. Det är viktigt att känna till sin bakgrund för att kunna förstå samtiden och därmed vara med och forma framtiden. Forskning och nya rön gör det möjligt att ständigt omtolka och förstå historiska händelser ur nya synvinklar. uppmärksammas också stora kunskapsluckor eller att områden aldrig belysts. har exempelvis medvetenhet om genus betonats. som nationalstat har förändrats och utvecklats. Det handlar om områden som tillkommit respektive sådana som fallit ifrån. Medvetenheten och kunskapen om vad som skett kan ibland vara bristfällig. är ett exempel på en del av som fram till freden i var en betydande del av . Med freden i bekräftades att stora delar av tidigare Skåneland var svenskt och har så kommit att förbli. Vad hände under försvenskningen? Vad hände med tidigare språk? Hur kom Skåneland att bli svenskt? Hur mycket av det danska finns kvar ? Kunskapen om allt detta är på topp i undervisningen. Och det trots att det finns mycket som ändå påminner om den tid som varit. är en stad grundad av och av . är den enda svenska kommun som i sitt eget vapen har en dansk kungs monogram! Dessutom är det en stad som lockar många besökare från tack vare sin välbevarade bebyggelse och intressanta arkitektur från den danska tiden. På liknande sätt är det med som är ett stort geografiskt område som med tiden alltmer blivit en del av det svenska nationalstatsbygget. Vad hände under försvenskningen av samer och i ? Vad hände med tidigare språk? Hur kom att bli svenskt? Hur mycket av det tidigare finns kvar ? Kunskapen om detta är även här bristfällig. Det handlar både om exempelvis samernas historia och om . I både fallen rör det sig också om en gemensam historia med andra då samerna fritt vandrat över fjällen alldeles oberoende av nationalstatsgränser och inte bara fungerat som en gräns mellan och utan också bundit samman folk på båda sidor. En allsidig och bred historieundervisning borde självfallet ta upp och belysa områden som Skåneland och . Inte minst är forskning viktig för att förhindra att okunskap leder till uppkomsten av vandringssägner och ogrundade påståenden. Men lika mycket är det också en rätt att känna till det som fanns före det som är vårt gemensamma .
mot · GY02Ub272 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra innehållet i de grundläggande arkitektutbildningarna så att kunskaper i fastighetsekonomi ingår. Regeringen har under den förra mandatperioden på olika sätt uppmärksammat frågor som berör arkitektur, boendemiljö och hållbart byggande. Delegationen för hållbara städer har tillsatts, och regeringen har även utformat en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Därutöver har ett omfattande samverkansuppdrag givits till berörda kultur- och miljömyndigheter. I sammanhanget kan också nämnas att har fått ett vidgat uppdrag som bl.a. innebär att på olika sätt främja kunskap om arkitekturens och formens roll i samhället. Ambitionen bakom de olika insatserna är att verka för en hållbar samhällsutveckling som också ger ekonomisk tillväxt. En viktig aktör i processen för hållbart byggande och en god ekonomisk utveckling är självfallet arkitekten. Det är angeläget att alla aktörer har en bred kompetens för att slutresultatet ska bli så bra som möjligt. I detta sammanhang är arkitektens roll av avgörande betydelse. Detta leder till att högre krav ställs på den grundutbildning som alla arkitekter genomgår. Med en utökad roll för arkitekten måste specialistkompetens förenas med bredare kunskap om hållbarhet och ekonomi. Mot den bakgrunden är det min uppfattning att fastighetsekonomi bör ingå som en viktig del i de blivande arkitekternas grundutbildning. Entreprenör-skap har införts som ett ämne i de konstnärliga utbildningarna för att på så sätt ge bättre förberedelser för arbetsmarknaden. På motsvarande sätt bör fastighetsekonomi och kunskaper om hållbar utveckling införas i arkitektutbildningarna. Enligt min uppfattning är det ett viktigt bidrag för att nå målet om en hållbar samhällsutveckling och ekonomisk tillväxt.