ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K287 · 2010-10-18 00:00:00 — Rösträtt för nya svenska medborgare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vallagen Alla svenska medborgare skall om de fyllt senast på valdagen ha rätt att rösta. Det framgår av regeringsformen kap 3 § 4: Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Men frågan om någon har rösträtt eller inte avgörs dock av en före valet upprättad röstlängd. Denna formulering innebär i de flesta fall att en svensk medborgare kan rätta till fel i röstlängden fram före valdagen. Men här finns en hake. Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse. För den som sökt medborgarskap men inte hunnit få det förrän efter denna tidsfrist finns inte möjlighet att få rättelse. Detta trots att skälet delvis kan sammanhänga med myndigheters handläggning. På den grunden har nyblivna svenska medborgare nekats rätten att rösta. Detta är ett i mina ögon trist välkomnande av nya medborgare. Självklart kan man tycka att den enskilde som vill delta i valet har skäl att på ett tidigare stadium uppmärksamma frågan och söka om medborgarskap. Men uppenbart är det i samband med val många som finner skäl att ta steget och ansöka om medborgarskap. Många kan ha haft rätt att rösta i kommunval tidigare men ser skäl att även delta i riksdagsvalet. Det är trist att det uppenbarligen blir människor som faller på det administrativa målsnöret. De finner sig stå som medborgare och men nekas rätten att rösta därför att de inte återfanns i folkbokföringsdatabas som svensk medborgare före valet. Med modern teknik borde det vara möjligt att uppgradera det nu snart 40år gamla regelverket i denna del. Det borde vara fullt möjligt för den enskilde att söka och få rättelse mycket närmare valet och dessutom för skäl som inträffat senare än före detsamma. Inte minst borde det gälla för nya medborgare. Detta kan jämföras med svenska medborgare som är folkbokförda i landet och därmed har att skriftligt till anmäla sin adress. Om den centrala valmyndigheten senast dagen för valdagen tar emot en röst från svensk medborgare som är folkbokförd och inte finns upptagen i röstlängden så skall denne alltid läggas till i röstlängden. Jag anser att en översyn av vallagen bör göras i denna del för att rätta till vad som enligt min mening är en olikartad behandling av svenska medborgares rätt att delta i allmänna, fria och hemliga val och utöva sin rösträtt.
mot · GY02K288 · 2010-10-19 00:00:00 — Krav på bemannade platser för partistöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagens regler så att kommunalt partistöd begränsas till att avse stöd till partier som faktiskt besätter platserna i kommuner och landsting under mer än två tredjedelar av mandatperioden Kommunalt partistöd från kommuner och landsting regleras i 2 kap 910 §§ kommunallagen. Det kommunala partistödet är att betrakta som ett allmäninriktat stöd för att förbättra partiernas möjlighet att utveckla en aktiv medverkan i opinionsbildningen bland medborgarna och därigenom stärka den kommunala demokratin. Partistödet avser uteslutande den partiverksamhet som är anknuten till kommunen respektive . För att ha rätt till stöd måste ett parti således ha fått mandat och tagit plats i fullmäktige. Partierna bestämmer till stor del själva vad bidragen ska användas till. Partierna har ingen redovisningsskyldighet avseende utbetalat partistöd och det innebär bland annat att kommunala medel kan transfereras till moderpartier. Ett parti som går kraftigt tillbaka i ett val kan drabbas av ekonomiska svårigheter och det finns därför en skyddsregel i andra stycket, 2 kap 9 § kommunallagen, som innebär att partistödet också får utges till ett parti som upphört att vara representerat i fullmäktige, dock endast efter det att representationen upphörde. I de fall partiet saknar partiverksamhet med anknytning till en kommun eller ett landsting kan således ändå partistöd komma att utbetalas från kommunen eller och resultatet gynnar i vart fall inte den kommunala demokratin utan snarare ett snabbt framväxande moderparti med få företrädare annat än på det nationella planet. Jag anser att en översyn bör göras av kommunallagens regler så att det kommunala partistödet begränsas till att avse stöd till partier som faktiskt besätter platserna i kommuner och landsting under mer än två tredjedelar av mandattiden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02K290 · 2010-10-25 00:00:00 — Begränsning av annonstiderna i radio och tv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa annonstiderna i radio och tv. Det är många människor som tycker att det är för mycket avbrott i radio- och tv-sändningarna för att spela upp respektive visa reklam. Det stör väldigt många, inklusive mig själv, att inte få se hela program ostört utan att det titt som tätt sker avbrott. är det tillåtet med annonser i radio och tv under högst mellan hela klockslag. Jag anser att bestämmelserna måste begränsa tiden för reklam och hur många avbrott som kan anses vara acceptabla i t.ex. en långfilm. 12 minuters reklamavbrott är för generöst och borde dras ned med en tredjedel, d.v.s. till högst . Slutligen anser jag att borde lagstifta om att det inte ska vara tillåtet att göra hur många avbrott som helst i en långfilm.
mot · GY02K293 · 2010-10-25 00:00:00 — Utbildning i genuskunskap för ledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att ledamöter ska erbjudas utbildning i genuskunskap. jämställdhetspolitiska mål antogs av . En majoritet av riksdagspartierna står bakom målen. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. En förutsättning för att kunna uppnå detta är att kvinnor och män har samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter inom livets alla områden, slås det fast i beslut. Under det övergripande målet finns fyra delmål: Jämn fördelning av makt och inflytande Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Ekonomisk jämställdhet Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Målen är mycket bra och ger en tydlig inriktning för jämställdhetspolitiken. finns det många vägar fram till målet. Det är å ena sidan bra, men å andra sidan finns risken att vägvalen blir felaktiga, vilket kan innebära att utvecklingen i värsta fall går åt fel håll eller stannar upp. Ojämställt agerande och ojämställda beslut från enskilda tjänstemän och politiker, liksom från förvaltningar och politiska styrelser, handlar sällan om att beslutsfattare medvetet vill ge kvinnor sämre service. Tvärtom, men normerna och värderingarna sitter så djupt i oss att vi inte förstår och ser att vi behandlar män och kvinnor utifrån kön. Vanans makt har blivit så stark att problemen osynliggörs. Utbildning och kunskap krävs för att vi ska kunna fatta beslut som leder mot jämställdhetspolitiska mål. Om vi inte förstår och har kunskap om de mekanismer som upprätthåller den ojämställdhet som råder i samhället så kommer det garanterat att innebära att många felaktiga beslut fattas. Enligt vår mening måste det dock vara högt prioriterat att beslutsfattare i det politiska systemet ges möjlighet till genusutbildning. Det är ju själva grunden för att det ska bli rätt från början. Finns det bristande kunskaper hos politiker då kommer träffsäkerheten i de politiska besluten att bli därefter. Det är också viktigt att demokratins högborg, riksdag, går före och visar vägen i fråga om att det är nödvändigt att skaffa sig kunskap på detta viktiga område. Utbildning och kunskap behövs, och bland andra erbjuder grundläggande genusvetenskap för verksamma i arbetslivet med flera. Denna eller liknande utbildningar förefaller vara passande för syftet att öka grundkunskapen för politiker. Mot denna bakgrund föreslås att som sin mening tillkännager för riksdagsstyrelsen att ledamöter bör erbjudas utbildning i genuskunskap.
mot · GY02K294 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att beivra kränkningar på Internet. Internet blir i allt högre utsträckning en viktig arena för det offentliga samtalet. Sociala medier har revolutionerat sättet vi kommunicerar med varandra på inte bara privat utan även offentligt. På Facebook, allmänna diskussionsforum och olika hemsidor kan människor interagera med varandra på ett helt nytt sätt. Det mesta med den nya tekniken är positivt. Men, det finns en baksida med den nya tekniken. Anonymiteten på nätet har även gjort att det är lätt att lägga ut felaktig och kränkande information om andra människor. Problemet är att lagstiftningen kring elektronisk information inte har hållit jämna steg med utvecklingen av Internet och de olika nya forumen där. Datainspektionen, som är den myndighet som följer upp skyddet för den personliga integriteten, har påpekat detta problem. Den nuvarande personuppgiftslagen (PUL) förmår inte skydda dem som blivit kränkta. Dessutom är det i många fall svårt att som utsatt kunna få ersättning om man blivit kränkt på nätet. Personuppgiftslagen (PUL), som är det instrument som ska förhindra kränkningar, tillkom på 1980- och . Det finns undantag i PUL som gör att det i vissa fall är mycket svårt att förhindra en kränkning eller för den delen få någon lagförd för den. Ett undantag är att PUL inte gäller för journalistiska ändamål. Tolkningen av detta begrepp är mycket vid. Detta har bland annat lett till flera fall där personer har hängts ut på Internet på grund av sin yrkesroll inte har haft möjlighet att agera mot de sajter som publicerat uppgifterna. Detta eftersom det har ansetts att sajterna i någon mening haft ett journalistiskt uppsåt. Det är allt för enkelt att utan påföljd kunna kränka en annan person på Internet. Gärningsmannen är skyddad av sin anonymitet och av de existerande bristerna i lagstiftningen. Därför bör regeringen ta ett helhetsgrepp på problematiken kring kränkningar på Internet och se över lagstiftningen för att göra den mer relevant för dagens situation. På grund av att det ofta är svårt att identifiera gärningsmannen vid ett ärekränkningsbrott på nätet är det också svårt för offret att få någon ersättning. Det existerar inte heller någon möjlighet att få brottsskadeersättning, inte ens vid grova ärekränkningsbrott. Med ett moderniserat regelverk kan även möjligheten till ekonomisk upprättelse förbättras.
mot · GY02K295 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa partisymboler på alla valsedlar. I den fina demokrati som vi har i vårt land är det många partier som ställer upp i de olika valen. För att något förenkla för väljarna att kunna rösta på det parti de avser, vore det bra att partiernas respektive symboler fanns med på valsedlarna. Partisymbolen bör placeras strategiskt så att det så tydligt som möjligt framgår för medborgarna vilket parti en viss valsedel innebär en röst på. En partisymbol på valsedeln skulle så underlätta igenkänning och garantera att liknande partinamn inte blandas ihop. Låt oss därför vid nästa val ha partisymboler, där sådana finns, på samtliga valsedlar.
mot · GY02K296 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymboler på valsedlarna. I det avslutade valet till riksdag, landsting och kommun uppmärksammades att väljare ibland känner osäkerhet om man erhållit rätt valsedel då partinamn kan vara snarlika. Exempelvis finns flera partier med namnet demokraterna i sin partibeteckning. Ett ovant öga eller sammanblandning av valsedel kan innebära ett felaktigt val utifrån väljarens önskan. I nutid har partierna symboler jämte de officiella partibeteckningarna, symboler som för väljarna torde vara lika välbekanta som namnen och dessutom ger en tydligt avgränsad identifikation. Det skulle därför vara önskvärt att valsedel jämte partibeteckning kombinerades med symbol för de partier som så önskar.
mot · GY02K297 · 2010-10-26 00:00:00 — Utvidgning av de finska förvaltningsområdena tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utöka de finska förvaltningsområdena i . fanns det enligt statistik som SR Sisuradio beställt från SCB 436000 personer födda i eller med minst en förälder född i , d.v.s. sverigefinländare (sverigefinnar och sverigefinlandssvenskar). Räknar man in den tredje generationen (med minst en mor- eller farförälder född i ) är antalet 675000. I regeringens proposition 2008/09:158 om bl.a. utvidgning av förvaltningsområdena för finska och samiska nämns att rätten till service och omvårdnad inom ramen för äldreomsorg helt eller delvis på finska, meänkieli respektive samiska även fortsättningsvis ska finnas inom de utvidgade förvaltningsområdena. Det nämns också att rätten även ska gälla i kommuner utanför ett förvaltningsområde om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i finska, meänkieli eller samiska. Kommunen ska också enligt propositionen verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. (S) begär i motion 2008/09:K376 ett tillkännagivande om att regeringen förbättrar minoritetspolitiken vad avser den finska minoriteten. Motionären anser att det är viktigt att se över möjligheterna att utöka förvaltningsområdet för det finska språket. Den finska minoriteten i är en betydande del av totalpopulation. Det innebär att kraven på bra omvårdnad och service till den finska minoritetsgruppen blir alltmer omfattande, eftersom stora delar av gruppen har stora vård- och omvårdnadsbehov inom såväl hälso- och sjukvård som äldreomsorg. Många äldre som blir dementa tappar det svenska språket, och deras enda möjliga kommunikationsspråk blir då finskan. De kommuner som är utsedda förvaltningsområden har skapat förutsättningar för att följa propositionens intentioner. bör regeringen se över hur lagstiftningen även skulle kunna innefatta hela . Det är därför lämpligt att se över möjligheterna att innefatta hälso- och sjukvården inom de finska förvaltningsområdena. En sådan översyn av lagstiftningen skulle kunna innehålla ambitionen att sjukvårdshuvudmännen ska bemanna länssjukhusen med finskspråkig sjukvårdsutbildad personal som kan ge råd och stöd till finsktalande patienter, samt personal inom äldreomsorgen och primärvården. Regeringen bör därför skyndsamt se över möjligheterna att utöka de finska förvaltningsområdena till att gälla hela , och och i nästa steg innefatta alla kommuner.
mot · GY02K298 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. är en av få moderna stater där statschefen fortfarande ärver sitt ämbete. Vi ser detta system som omodernt och oförenligt med principen om allas lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. har tidigare avskaffat adelns sista exklusiva rättigheter. Det är hög tid att också se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GY02K301 · 2010-10-19 00:00:00 — Enklare att rösta rätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i vallagen. I flera valrörelser har vi lagt märke till att det sker en sammanblandning av röstsedlar. En del partinamn (som de uttrycks på röstsedlarna) liknar varandra och vissa väljare kan på grund av olika skäl förväxla röstsedlarna. För att förhindra förväxling av olika partiers röstsedlar föreslår vi att partiernas loggor skall bli väl synliga på röstsedlarna.
mot · GY02K302 · 2010-10-21 00:00:00 — Redovisning av bidrag till de politiska partierna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lagstiftning som innebär att de politiska partierna öppet ska redovisa sina ekonomiska bidragsgivare. I saknar vi till skillnad från många andra länder i lagstadgade krav på att de politiska partierna öppet ska redogöra för de olika ekonomiska bidrag som partierna tar emot. Tillsammans med , och står utanför denna demokratiska gemenskap. har fått internationell kritik för att det saknas en svensk lagstiftning om en öppen redovisning av de ekonomiska bidragen till de politiska partierna. I en modern rättsstat är det naturligt att de politiska partierna redogör för vilka bidragsgivare som de har och därmed förmodade politiska ställningstaganden som de kommer att ta på grund av dessa. borde införa en lagstiftning som innebär att de politiska partierna är skyldiga att redovisa vilka olika ekonomiska bidrag som de tar emot.
mot · GY02K303 · 2010-10-21 00:00:00 — Valsedlar med enbart partibeteckning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valsedlar med enbart partibeteckning. Efterdyningarna till årets kommunval har i många kommuner handlat mer om de namn som illvilligt ställts upp på de valsedlar haft med enbart partibeteckning än om valresultatet i sig. Dessa valsedlar har haft enbart partibeteckning eftersom det inte funnits någon registrerad kandidat att rösta på. Det namn som skrivs på en sådan valsedel med partibeteckning vid röstningstillfället räknas och registreras. När valresultatet tillkännages hamnar den namngivna personen i lokalpressen för , men i allmänhetens ögon för evigt. Då som bärare och sympatisör av de idéer som förs fram av det parti som pryder valsedeln. Att illasinnade personer på detta vis, inom ramen för vårt demokratiska system, ges möjlighet att smutskasta andra är oacceptabelt. Därför borde en valsedel som enbart har partibeteckning endast räknas som en röst på partiet ifråga, även om ett namn angivits på den, alternativt räknas som ogiltig.
mot · GY02K304 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat meddelarskydd. I regeringsformen regleras yttrandefriheten. Den innebär att varje medborgare gentemot det allmänna ska kunna förmedla information och utrycka sina tankar, åsikter och känslor, i tal, skrift, bild eller på annat sätt. Meddelarfriheten som kompletterar yttrandefriheten innebär att alla anställda inom offentlig verksamhet muntligen får lämna uppgifter till massmedier, i syfte att de ska publiceras. Denna rättighet gäller i viss utsträckning även sekretessbelagda handlingar. Förbud råder att efterforska källa samt att röja källa. Meddelarfriheten kompletteras med förbud att efterforska källa, som innebär att arbetsgivaren inte får undersöka de anställdas kontakter med massmedier, samt förbud att röja källa, som innebär att massmedierna inte får avslöja källan om denna vill vara anonym. Även dessa bestämmelser regleras i tryckfrihetsförordningen. Vi menar att det är värdefullt i en demokrati att värna de kontrollsystem som finns för att allmänheten ska få en god möjlighet att granska hur skattemedel används. Efterforskningsförbudet omfattar offentlig verksamhet och skyddar dess personal som till stor del utgörs av kvinnor. När offentlig verksamhet läggs ut (övertas, avknoppas) till privata ägare bör personalen omfattas av meddelarskydd i form av att efterforskningsförbudet kvarstår. bör minst omfatta all verksamhet som drivs med skattemedel. Detta för att värna såväl vårt öppna och demokratiska samhälle som jämställdheten.
mot · GY02K305 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymboler på valsedlarna. I de val som hålls i har alla partier sina valsedlar i vallokaler. Dagens valsedlar är väldigt snarlika i sin nuvarande design, vilket kan innebära svårigheter för en del väljare när de ska gå och rösta. Framförallt två grupper är särskilt utsatta: synskadade och personer med dyslexi. På grund av sitt handikapp har dessa grupper svårt att läsa och riskerar följaktligen av misstag rösta på ett parti de inte har för avsikt att rösta på. För att minimera den risken vore en lösning att sätta partisymbolen i hörnet på valsedlarna för respektive parti. Detta skulle tydliggöra vilket parti respektive valsedel innebär en röst på för personer både med och utan handikapp.
mot · GY02K306 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer som har ett läshandikapp måste garanteras god tillgänglighet och mesta möjliga integritetsskydd i bl.a. kultur- och utbildningssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillämpliga delar i bl.a. förvaltningslagen och lagen om offentlighet och sekretess ses över och anpassas till moderna kommunikationsformer i linje med vad som sägs i om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. I ett modernt samhälle övervältras medborgarna med information och man diskuterar ofta problemen med att kunna sålla bland viktig och oviktigt information. För personer med en synnedsättning handlar det snarare om att överhuvudtaget få ta del av den nödvändiga informationen som behövs för att vara informerad och kunna delta fullt ut. På vissa områden har man kommit en bit på väg vad gäller tillgång till tillgängliga biblioteksböcker och studielitteratur. Inom andra områden har det varit svårt att få information på ett tillgängligt medium för personer med synnedsättning. Ett sådant område är tillgänglighet till beslut i enskilda ärenden. I om rättigheter för personer med funktionsnedsättning står det i artikel 9 att det ska vara möjligt för personer med funktionsnedsättning att leva oberoende och fullt ut på livets alla områden och att det ska vidtas ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa tillgång till information och kommunikation. I artikel 21 framgår det att det måste säkerställas att användning av punktskrift, förstorande och alternativ kommunikation, som personer med funktionsnedsättning själva valt, ska underlättas och godtas. Det är en grundläggande mänsklig rättighet att kunna ta del av beslut som berör den enskilde medborgaren, och varje inskränkning i denna rättighet bör ses som en kränkning. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02K307 · 2010-10-26 00:00:00 — Bemötande och kunskap om hbt-frågor i den offentliga sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemötandefrågor och hbt-kunskaper hos nyckelgrupper inom stat, landsting och kommun. Arbetet inom den offentliga sektorn skall genomsyras av jämställdhet, jämlikhet och respekt för den enskildes integritet. Stat, landsting och kommuner eller deras uppdragstagare skall inte särbehandla människor negativt utifrån kön, ålder, social ställning, etnisk eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, könsidentitet eller liknande. känner exempelvis många homosexuella, bisexuella och transpersoner tvekan inför att ta kontakt med rättsväsendet när de utsatts för brott eftersom de är rädda för ett negativt bemötande. En ökad kompetens i rättsväsendets myndigheter kan öka homosexuellas, bisexuellas och transpersoners benägenhet att anmäla brott. Speciellt sårbara är människor i psykisk kris eller brytningsskeden i tillvaron. Yrkesgrupper som kuratorer, psykologer, psykiatrer och psykoterapeuter bör därför vara särskilt måna om att ha kompetens på området. Om deras bedömningar grundas på fördomar kan de annars mer eller mindre medvetet skada en patient eller klient som t.ex. är homosexuell. Att öka insikterna om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor är således extra viktigt inom vissa nyckelsektorer inom den offentliga sektorn, bl.a. rättsväsendet, utbildningen, hälso- och sjukvården samt . Trots att dessa brister har varit kända finns det fortfarande stora brister när det gäller samordnade insatser från samhällets sida. Det är därför viktigt att en samlad översyn görs av behovet av förändringar för att åstadkomma lika rättigheter även för homo- och bisexuella samt transpersoner i det offentliga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.