ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ287 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att överföra ålfisketillstånd. Ålen anses vara en hotad art och flera åtgärder har införts för att skydda den. EU har beslutat om en återhämtningsplan och i finns en nationell förvaltningsplan. Ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar tillstånd att fiska ål i vårt land är begränsat. Men de nuvarande ålfisketillståndsinnehavarna riskerar att bli de sista svenska ålfiskarna. Orsaken till detta är att dessa inte, så som alltid annars är brukligt vid företagande, kan överlåta sina fiskeföretag till annan ägare. Skälet till detta stopp för att överlåta företaget är kopplat till att tillståndet att få bedriva ålfiske är personligt och ej möjligt att överlåta till någon annan. En levande kust och skärgård, ett nationellt kulturarv, gynnande av småföretagande och ett vidmakthållande av ett småskaligt insjö- och kustnära fiske är sådant vi som nation därför riskerar få se förlorade om vi inte öppnar för möjligheten att överlåta ålfisketillstånd. Stora värden finns i de existerande ålfiskeföretagen, exempelvis i redskap. Dagens förbud mot att överlåta ålfisketillstånd framstår som ett orimligt förhållande eftersom det medför att små ålfiskeföretag ej kan fortsätta sin verksamhet när tillståndsinnehavaren dör eller av annan orsak är förmögen att bedriva ålfiske. Att säkerställa en möjlighet till generationsskiften även i ålfiskeföretag genom att göra tillstånden att få bedriva ålfiske möjliga att överföra till annan person är därför nödvändigt.
mot · GY02MJ288 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv uppgår till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i har varit mycket snabb. Den stora ökningen av fågeln skarv har lett till omfattande klagomål om att skarvarna påverkar fiskbestånden negativt, att det skapar olägenheter för friluftslivet och förstör skog och natur på de öar där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan är även förekommande i sjöar och vattendrag i inlandet. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. För boende och berörda är det omöjligt att förstå att en allmän jakttid på skarv inte medges. Att inte medge allmän jakttid på fågeln skarv riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Jag förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02MJ290 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de regionala och lokala instansernas engagemang för miljö kompletteras med nationella aktörer som tillsammans kan driva och utveckla de frågor som berörs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Marint centrum i får en sammanhållande roll i de frågor som berörs i motionen. Ett välmående hav är på flera sätt en förutsättning för ett levande land. rika historia och regionens identitet, med hög livskvalitet och ett dynamiskt näringsliv, har starka kopplingar till havet, inte minst genom fiskerinäringen och besöksnäringen. Havsmiljön är en hjärtefråga för många men en livsnerv i . Kommunen har en lång kuststräcka, runt 6 mil och är på många sätt beroende av ett välmående hav för sin attraktion och för många av kommunens näringar. Kommunen är en stor turistkommun med över två miljoner besökare. Fisket är en stor näringsgren och i finns landets största fiskehamn om man räknar i värdet av landad fisk. har det allt mera diskuterats kring föroreningarna i havet och hur man kan motverka dessa. I på finns det en lång marin tradition, och man har därför känt det som naturligt att ta initiativ till att arbeta med dessa frågor. Detta tar sig uttryck i tre kommunala initiativ: Etablering av Marint centrum i . Marint centrum är en plattform för miljöfrågor med ett särskilt fokus på . Här finns en kreativ miljö för företagande, forskning och innovationsutveckling, en samlingspunkt för konkreta insatser för havsmiljön och en arena för dialog och samverkan mellan aktörer från olika delar av samhället. Marint centrum sprider kunskap och forskningsresultat på havsmiljöområdet och bidrar på så vis till att intresset och engagemanget för havet ökar bland beslutsfattare, näringsliv och allmänhet, vilket gynnar miljösituation och bidrar till en stark . Genom Marint centrum finns också möjligheter till dialog och stöd till de viktiga fiskerinäringarna, ett mångfasetterat nätverkande som skapar hållbara lösningar på lång sikt. Bildandet av (står för Kommunernas Internationella , finns i ). Kommunen har ordförandeskap och sekreterarskap. är ett nätverk mellan kommuner runt som bl.a. verkar för säkrare sjöfart, utvecklad kunskap om kusterosion och om hur man ska kunna hantera algblomningar. Bildandet av Fiskeområde Syd, med som ordförandekommun driver bl.a. frågan om utveckling av hållbart fiske. vill genom det miljöengagemanget ta ett övergripande ansvar för att skapa en nationell och internationell arena som värnar vår miljö och ökar kunskapen om . För att kunna uppnå detta måste det finnas en medverkan från nationella aktörer som kan stödja kommunen i dess strävanden. Detta är en nationellt viktig fråga som måste ha hög prioritet, och det måste därför för att nå bästa effektivitet ske en samlad aktion med aktörer från alla nivåer. Marint centrum i kan här fungera som ett nav och vara en självklar tillväxtmotor. Boriana (M)
mot · GY02MJ291 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hundar av kamphundsras. Så kallade kamphundar blir alltmer populära i . har antalet vuxit med , från 300 till 5600 , som det totala antalet hundar legat stilla på cirka 700000. har antalet polisanmälningar på grund av att en hund gått till attack mot en människa eller en annan hund nästan fördubblats, anmälda fall 2001 till 3600 fall . I takt med den här utvecklingen har det börjat föras en alltmer intensiv debatt om kamphundens vara eller icke vara och två tydliga läger tonar fram: Många ser kamphundarna som direkt farliga och vill se ett förbud liknande den lag som infördes i , som andra motsätter sig varje tänkbar inskränkning i rätten att äga en kamphund och anklagar motståndarsidan för att demonisera enskilda hundar och deras ägare. Helt klart är att båda sidor har sina poänger. Här kan det vara på sin plats att definiera begreppen kamphund och kamphundsras. Enligt SOU 2003:46 Hund i rätta händer - om hundägarens ansvar görs följande beskrivning: En kamphund är en hund, oavsett ras, som har tränats eller tränas med syftet att den skall bli framgångsrik vid slagsmål med andra hundar. Med en hund av kamphundsras avses en hund tillhörande någon av de raser till vilka kamphundar historiskt hört. Exempel på sådana raser är bullterrier, amerikansk staffordshire terrier, tosa inu, bulldogg, amerikansk pitbullterrier (pitbull) och staffordshire bullterrier. De flesta hundar av kamphundsras har bra ägare som vet att hantera sina hundar. finns det självklart hundar av andra raser som uppvisar ett olämpligt beteende och utsätter sin omgivning för fara. Faktum kvarstår dock att risken för att utveckla ett olämpligt eller till och med farligt beteende är högre hos hundar av kamphundsras än hos raser som inte har samma avelshistorik. Det ställer högre krav på ägarna. dras många personer som kanske inte är lämpliga som hundägare till just dessa hundar av helt fel anledningar. En hund som skulle kunna fungera som en utmärkt familjehund kan i fel händer bli ett vapen, och detta är något vi måste förhålla oss till. De utredningar som gjorts på området yrkar inte på något förbud för hundar av kamphundsras i och vi instämmer i den bedömningen. Dock måste vi ta den ökade risk som dessa hundar faktiskt innebär på allvar. Vi efterfrågar därför att man ser över möjligheten att den som vill köpa en hund av kamphundsras som väger först måste söka licens för det. Parallellt bör man också se över möjligheten att kräva munkorg för hundar som utgör en förhöjd risk för sin omgivning. Att vara hundägare innebär ett stort ansvar. Visa hundraser ställer på grund av sin avelshistoria ännu högre krav på att ägaren tar sitt ansvar på stort allvar och kan fostra sin hund på bästa sätt.
mot · GY02MJ292 · 2010-10-21 00:00:00 — Fäbodjordbrukares möjligheter att skydda sina djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fäbodjordbruket bör ha samma rätt i jaktförordningen som de som har sina tamdjur inhägnade. Alliansen har genomfört mycket bra ändringar i jaktförordningens paragraf 28. Det finns dock en liten grupp som har hamnat i kläm. Det är fäbodjordbrukare som är en av de sysselsättningar som drabbas hårdast av ett ökat rovdjurstryck. Många av dessa är inte jägare själva och har därför ingen möjlighet att skydda sina djur. Detta finns reglerat i jaktförordningens paragraf 28 a, att den som handlar på uppdrag av ägaren eller vårdaren får träda in för att skydda djuren. Det finns dock en hake, och i förordningen anges det att det gäller tamdjur inom inhägnat område enligt paragraf 41 a. Vid fäbodjordbruk går djuren inte inom inhägnat och detta förfarande bör fortsätta för kulturarvets bevarande och även att det möjliggör en annan biologisk mångfald där djuren betar. Därför är det viktigt att även fäbodjordbruket får samma möjlighet som de som har sina tamdjur inhägnade, och därmed vill vi att det bör göras ett tillägg i jaktförordningen gällande detta enligt ovan.
mot · GY02MJ297 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd till projekt som leder till bevarandet av tallbeståndet i . Föryngringen av tall minskar i . har man talat om skador på skogen till följd av högt betestryck. Fram till så föryngrade man mycket tall. Men har allt fler skogsägare givit upp och planterar nu gran istället. Det som förr var blandskog med tall är nu mest gran. En av orsakerna till denna utveckling är det ökade betestrycket. Det gör att färre skogsägare vågar satsa på tallföryngring då de misslyckats allt för . Ett exempel är att i utgjorde tallen av den nyanlagda skogen 1984. Motsvarande siffra 2008 var . Detta resultat innebär att det blir fel trädslag på fel plats och att marken därför nyttjas på fel sätt. Detta leder till sämre ekonomi för skogsindustrin eftersom det ger dåligt virke som ger låg avkastning. Den biologiska mångfalden förlorar också på det då det blir artfattigt där det endast finns gran. Ytterligare en konsekvens blir att ju mindre tallinslag, desto mindre foderunderlag finns det för klövvilt. Den slutsats man kan dra av ovanstående är att ingen vinner på denna utveckling utan alla är förlorare. För att komma tillrätta med situationen pågår det projekt på olika nivåer, vilket är bra. I dessa projekt medverkar många olika parter på olika nivåer. För att dessa ska lyckas behövs det stöd av olika slag, vilket jag anser att riksdag och regering ska medverka till.
mot · GY02MJ298 · 2010-10-22 00:00:00 — Rätten att plocka de japanska jätteostronen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i den översyn som sker av fiskelagen ska lösa frågan om rätten att plocka de japanska jätteostronen. I bilagan till den svenska fiskelagen (1993:787) står det att fiske efter ostron är förbehållet innehavaren av den enskilda fiskerätten inom från fastlandet eller från en ö av minst 100 meters längd. Lagstiftaren menade förstås Ostrea edulis, som vanligtvis kallas ostron på svenska. Det fanns då inget att förväxla den med. Ostron kan vara det svenska namnet på arten Ostrea edulis, men det kan också vara namnet på gruppen Ostreoida, som i svenska vatten nu också innehåller arten Crassostrea gigas. För svenska namn finns inga klara definitioner. Japanskt jätteostron (Crassostrea gigas) upptäcktes i svenska vatten . Det är fortfarande oklart om vem som helst eller endast fiskerättsinnehavaren får plocka denna nya art. De japanska jätteostronen i har nått en storlek som är attraktiv för konsumtion, och eftersom de lever så grunt som lär det bli allt fler som önskar plocka dem. Därför bör regeringen inom ramen för den översyn av fiskelagen som sker även lösa frågan om rätten att plocka de japanska jätteostronen.
mot · GY02MJ299 · 2010-10-22 00:00:00 — Lag om märkning och registrering av katter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en lag om märkning och registrering av katter. I finns över 100 000 katter som är övergivna och som aldrig haft ett hem eller på annat sätt far illa. Katten har av tradition haft ett lågt ekonomiskt värde, vilket gör att den av alltför många behandlas som en slit-och-släng-vara som man gör sig av med när man är intresserad av den. Så kallade sommarkatter, katter man skaffar som semesterförströelse och som sedan lämnas åt sitt öde när semestern är slut, är djurplågeri då en katt inte klarar sig på egen hand. Dessa katter blir förvildade och föder kattungar som går samma öde till mötes. Vi har i ett antal organisationer som tar hand om övergivna eller misshandlade katter. Resurserna för denna verksamhet är i huvudsak uppbyggda av gåvomedel och ideell verksamhet. Resurserna är därför alltför knappa och täcker inte de stora behov som finns. Kattens värde och status måste uppvärderas. Katter har rätt att leva ett tryggt och bra liv. Lagstiftning om obligatorisk märkning och registrering av alla katter är en långsiktig lösning på problemet. En bortsprungen eller övergiven katt kan då spåras till sin ägare. Det finns en lag om märkning av hundar. Då bör det i konsekvensens namn även finnas en lag om märkning av katter. När den nuvarande regeringen behandlade propositionen om lagen om registrering av hundar och katter lyftes frågan om märkning och registrering av katter helt sonika bort ur propositionen. Det visar att man inte alls har uppfattat problemet med övergivna eller bortsprungna katter. Katten hör tillsammans med hunden till vanligaste sällskapsdjur och ska visas samma respekt. Det är en stor brist att ett välfärdsland som inte har en tillräcklig lagstiftning för ett av våra vanligaste husdjur. Därför bör regeringen utreda möjligheten att införa en lag om märkning och registrering av katter.
mot · GY02MJ300 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på restaurangägare att tillhandahålla toaletter även ska gälla ägare till livsmedelsaffärer. Alla människor har rätt till ett bra och värdigt liv. Till detta hör möjligheten att vistas och röra sig fritt i samhället. Offentliga toaletter som kan användas av alla är en av förutsättningarna för att göra detta möjligt. I många, framför allt mindre, livsmedelsaffärer saknas offentliga toaletter som allmänheten kunderna kan använda. är affärerna färre och de är utspridda över större områden. De har dessutom en större yta . Det innebär att medborgarnas besök i livsmedelsaffären inräknat resorna från och till bostaden ofta tar betydligt än . Om man på grund av sjukdom eller av helt naturliga orsaker blir i akut behov av en toalett är det svårt att finna en sådan i våra livsmedelsaffärer. Därmed inskränks den enskildes rörelsefrihet. Restaurangägare är skyldiga att tillhandahålla toaletter. Samma krav bör gälla även för livsmedelsaffärer. Det är ett primärt behov som hjälper människor med funktionshinder att klara vardagen bättre, men det underlättar också vardagen för alla människor.
mot · GY02MJ301 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt kalkning av sjöar. De insatser som gjorts med kalkning i vissa sjöar visar goda resultat, och i ett flertal av dessa kan kalkningen reduceras eller upphöra. Detta innebär inte att kalkningen totalt skall minska. Det finns fortfarande stora områden där det med nödvändighet bör bli en fortsättning med pågående kalkning. Det finns också ett antal sjöar där inga resurser satts in ännu på grund av att man prioriterat redan startade objekt. Områden inom västra , , och är exempel på områden som bör prioriteras i den fortsatta kalkningsverksamheten. Många av de laxbestånd som vi försöker rekonstruera och stärka är i det yttersta beroende av en fortsatt kalkning. rekommendation, som kommer i uttryck i skriften , innebär att man sänker ambitionen från 6 PH till 5,7 PH. Detta innebär en kraftigt ökad försurning och kommer att få en stor påverkan på den biologiska mångfalden i våra vatten.
mot · GY02MJ302 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av matvaror som säljs i . Både den tidigare och den nuvarande regeringen försöker lyfta fram som ett matland. Det gäller inte minst den ypperliga kvaliteten vi har på våra råvaror. Det är också ett led i att lyfta fram den småskaliga matproduktionen som bl.a. är ett viktigt led i att skapa arbetstillfällen på landsbygden. Vi är allt fler som när vi handlar vill veta vad vi köper. Det kan vara att välja svenska produkter, närodlat eller kravodlat. Det är därför viktigt att informationen ska vara så tydlig att vi kan göra ett eget val när vi handlar. När konsumenterna går till affären och tittar i hyllorna exponeras den ena varan efter den andra som svenskproducerad från början till slut. Det kan vara Lönnebergaskinka, smörgåspålägg m.fl. som, namnet till trots, inte är producerade i . Det är alltför ofta så att råvarorna till produkten kommer från andra länder, t.ex. , eller . Detta känns som falsk marknadsföring. Om konsumenten ska ha en realistisk möjlighet att välja svenska matvaror producerade av svensk köttråvara och av svenska bönder i måste det finnas en tydlig ursprungsmärkning som talar om detta. Ursprungsmärkningen ska naturligtvis vara obligatorisk. Här behövs en uppstramning och en lagreglering.
mot · GY02MJ303 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas med uppgift att utreda frågan om hur ägaransvar för katter kan lagfästas. I finns drygt 100 000 katter som saknar en ägare och ett hem. En del av dessa katter har haft en ägare som har övergivit dem, andra har fötts ute av en hemlös och övergiven katthona. Dessa förvildade och övergivna katter utsätts otvivelaktigt för ett kraftigt och utdraget lidande och går ofta en plågsam död till mötes på grund av svält, obehandlade parasitangrepp, infektioner eller skador. Vår domesticerade katt klarar inte ett liv ute i ett så kallt klimat som i , om den inte har kontinuerlig tillgång till föda samt tillräckligt skydd för väder och vind. En katt som tvingas leva ute året om klarar inte att försörja sig på enbart jakt, särskilt inte . Vi har svårt att tänka oss att släppa ut våra hundar och hästar i hopp om att de ska klara sin egen försörjning . Man överger inte ostraffat en hund eller häst att svälta ihjäl. Men tusentals katter överges och lämnas åt sitt öde . Detta fortgår alltjämt i det land som utger sig för att ha en av världens mest långtgående djurskyddslagar. Det står helt klart i strid med djurskyddslagen att utsätta ett djur för lidande. Att överge sin katt till att försörja sig och skaffa skydd på egen hand är alltså ett brott mot lagen och ägaren kan rent teoretiskt ställas till rättsligt ansvar för att ha brustit i sin vård och omsorg av katten. I de allra flesta fall kan man dock inte ställa ägaren till svars eftersom man inte vet vem det är. Det är alltså lätt att utan påföljd överge sin katt. Detta är en stor och allvarlig brist i vårt rättssamhälle. Det är dags att ta detta problem på allvar. Ägaransvaret måste tydliggöras. Detta kan inte ske på frivillig väg. På motsvarande sätt som för hund behövs därför en lag om obligatorisk märkning och registrering av katt i . Det finns en omfattande och stark opinion i landet som kräver att denna fråga tas upp på den politiska dagordningen. Därför bör regeringen tillsätta en utredning med uppgift att arbeta med frågan om hur ägaransvaret för katt kan lagfästas.
mot · GY02MJ304 · 2010-10-21 00:00:00 — Brandlarm och sprinklersystem i ladugårdar och stallar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djurskyddslagstiftningen bör kompletteras med krav på brandlarm och sprinklersystem i ladugårdarna och stallarna. utbryter ett flertal bränder i ladugårdar och stallar där jordbruksdjur vistas. Alltför många av dessa bränder innebär att ett stort antal djur brinner inne och byggnaderna totalförstörs. Detta utgör stora lidanden för djuren som avlider under helt oacceptabla djurskyddsförhållanden. Dessutom går stora ekonomiska värden till spillo. Många av dessa tragiska bränder skulle kunna upptäckas om brandlarm fanns. Skadorna skulle också kunna förhindras eller minskas om ett sprinklersystem fanns. I en del fall är även ladugårdarna och stallarna belägna långt ifrån något bostadshus, varför bränderna är ännu mycket svårare att upptäcka . Vi har i en stark djurskyddslagstiftning som vi kan vara stolta över. Men det finns många områden den inte täcker in och detta är ett sådant område. Därför bör regeringen ta initiativ till att gällande djurskyddslagstiftning kompletteras med krav på att brandlarm och sprinklersystem ska finnas i ladugårdarna och stallarna.
mot · GY02MJ305 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av djurskyddets organisation i syfte att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd. Ansvaret för djurskyddet ligger numera hos länsstyrelserna. Men den omorganisation som var tänkt att förbättra och förstärka djurskyddet har på många håll i landet inneburit en försämring för att resurserna inte är tillräckliga. Djurskyddet får aldrig vara beroende av en finanskris. Annars klingar jordbruksministerns ständigt upprepade ord om att djuren måste ha det bra falskt. har på uppdrag av regeringen föreslagit en omflyttning av resurser mellan länsstyrelserna. Men detta är ingen lösning på problemet. Djurskyddsinspektörerna säger själva att de bara hinner med akuta fall och i princip inga rutinkontroller. Att omfördela resurserna löser inte problemet, det flyttar bara runt det. har länsstyrelserna att dela på. Det är uppenbarligen alldeles för litet om verksamheten ska fungera. Rutinkontroller är en viktig del i det förebyggande arbetet för att undvika att djur far illa. Jag yrkar på att regeringen gör en ny översyn av djurskyddsfrågan i syfte att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd.
mot · GY02MJ306 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor. Inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik är fångst och försäljning av krabbklor särskilt reglerade. Huvudregeln är att endast hela krabbor får säljas. Trots detta förekommer ett fiske av krabbor där syftet enbart är att fånga krabban och bryta av klorna för att sedan kasta tillbaka djuret i havet igen. I en del fall blir även ofullständigt matade krabbor av med sina klor för att därefter slängas tillbaka till en säker och långsam svältdöd. Detta är helt klart ett allvarligt och otillständigt djurplågeri. Ofta ser man nykokta krabbklor som enskild produkt till försäljning i fiskaffärerna och i livsmedelaffärernas frysdiskar. Krabbklor är en av de mest åtråvärda delarna av krabban och de betingar därför ett högre pris. För att komma tillrätta med denna avart i krabbfisket krävs ett tydligt förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor och ett införselförbud av krabbklor till . Regeringen bör därför inom EU aktivt verka för att ovanstående förbud införs i den gemensamma fiskeripolitiken.