mot · GX02Fi15 · 2010-05-03 00:00:00 — Till skillnad från regeringen anser vi att det behövs kraftigt ökade satsningar på järnväg och kollektivtrafik, av både klimat- och jobbskäl. måste byggas om och byggas ihop för att klara framtidens utmaningar. Transportsystemets klimatpåverkan måste brytas. Hela transportsystemet står för av de svenska växthusgasutsläppen. Det här är inte hållbart. För att nå klimatmålet är det viktigt att bryta stora beroende av fossila bränslen för transporter. För att bättre klara anpassningen till ett hårdnande globalt konkurrenstryck måste vi krympa näringslivets avstånd till de viktigaste exportmarknaderna genom ökad kapacitet och minskad sårbarhet i transportsystemet. För fler nya konkurrenskraftiga företag behöver även transportsystemet understödja framväxten av större arbetsmarknadsregioner. Infrastrukturinvesteringar, statliga medel Strategiska projekt (t.ex. Ostlänken och Norrbotniabanan) Höjda anslag för den nationella planen (i huvudsak järnvägsinvesteringar i hela landet) kollektivtrafik och cykel, statsbidrag I närtid vill vi satsa 2011 och 2012 i höjt anslag på järnvägs- och kollektivtrafiksatsningar samt banunderhåll. Anslagshöjningen på ska ligga kvar . Vi föreslår också att införandet av trängselskatt på tidigareläggs till slutet av 2011. Det skulle ge runt , vilket ska användas till delfinansiering av vår Stockholmssatsning. Som huvudsaklig finansieringskälla till den rödgröna infrastruktursatsningen vill vi införa en kilometerskatt på tunga lastbilstransporter. Vår bedömning är att kilometerskatten tidigast kan införas och att det årliga överskottet kommer att vara runt . Rätt utformad kan en kilometerskatt öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitage, buller samt utsläpp. Vid införandet av kilometerskatten ska hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten. För att skapa sunda konkurrensförhållanden ska kilometerskatten omfatta såväl svenska som utländska åkare. Vi föreslår att får låna 55,3miljarder kronor för strategiska infrastrukturinvesteringar. En sådan upplåning innebär att utgifterna för räntor och amorteringar är runt 3,5miljarder kronor, vilket ryms väl inom det överskott kilometerskatten beräknas ge. Eftersom lånen byggs upp gradvis kommer utgifterna för räntor och amorteringar också att byggas upp gradvis. Skillnaden mellan kilometerskattens beräknade i överskott och det som behövs för räntor och amorteringar vill vi använda för ett extra anslag. Det extra anslaget är därmed runt 2013 och sjunker gradvis till runt . De viktigaste projekten i det rödgröna förslaget till infrastruktursatsning beskrivs nedan: Satsning på höghastighetsbanor och andra strategiska projekt. Inom ramen för vårt förslag till infrastruktursatsning bygger vi första höghastighetsbanor: Ostlänken och GöteborgBorås. Det möjliggör snabba och attraktiva resor med tåg som kapacitet för gods och regionaltrafik frigörs på befintliga banor. Vi föreslår också bl.a. att bygget av Norrbotniabanan påbörjas, en tidigareläggning av bygget av Västlänken och en höjning av de generella anslagen för investeringar i järnväg så att viktiga järnvägsprojekt i hela kan genomföras. Infrastruktur och kollektivtrafik i hela landet. Vi ser behov av förstärkning av infrastruktur och kollektivtrafik i hela landet. Vi satsar 9miljarder kronor på urban kollektivtrafik och cykelåtgärder och lika mycket i en särskild pott för satsningar i hela landet med fokus på jobb, klimat och kollektivtrafik. Staten ska via bidra till investeringar i kommunernas infrastruktur och stödja satsningar på kollektivtrafik, cykel och gång för att nå en minskad biltrafikandel. Som motprestation för att få stöd till att öka kollektivtrafikandelen ska kommunerna kunna visa att åtgärderna minskar bilanvändningen till förmån för ökad användning av kollektivtrafik. Satsningen är en del i den nationella uppföljningen av för urban mobility som syftar till att skapa hållbart resande i städer. Vi har förslag som underlättar godstransporter med smarta kombinationer av järnväg, sjöfart och väg. Näringslivets transporter kan på så sätt effektiviseras som klimatpåverkan minskar. Det gör vi bl.a. genom ett fullständigt dubbelspår mellan och Degerön och en särskild godspott om 2miljarder kronor för investeringar i transportslagsövergripande (intermodala) transporter. Vi anser även att strategiska hamn- och kombiterminaler bör pekas ut i syfte att ge dem prioritet i fördelningen av statliga infrastrukturinvesteringar. Vi föreslår en särskild Stockholmssatsning på 10miljarder kronor för att förbättra kollektivtrafiken och underlätta framkomligheten i . Detta innebär att vi, med regional finansiering, möjliggör objekt för sammanlagt . Satsningen omfattar dels en förstärkning av mellan och , dels i statsbidrag för byggandet av spårvägar, utbyggd kollektivtrafik och bättre cykelbanor. Bland projekten kan nämnas Spårväg Syd och tunnelbana mellan och . För att effektivisera nyttjandet av hårdast belastade vägsträcka vill vi införa en trängselskatt på , vilket också bidrar till finansieringen av den rödgröna Stockholmssatsningen. Vår bedömning är att en sådan utvidgning av trängselskatten kan ge ett årligt överskott om runt . Ökade anslag till drift och underhåll av järnväg. För att säkerställa och förbättra tillförlitligheten i järnvägssystemet föreslår vi en höjning med av anslaget . Detta kommer att påtagligt leda till minskade förseningar inom tågtrafiken och öka kapaciteten för godstrafiken. Omställning av den svenska fordonsparken Det är nödvändigt att bilparken i och andra länder blir mer miljövänlig. Vi vill stimulera fordonsindustrin till att påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon. På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig , som transportsektorns utsläpp av klimatpåverkande gaser minskar. För att påskynda omställningen av den tunga fordonsparken föreslår vi ett tillfälligt stöd till förnyelse av tunga fordon på 25miljoner kronor. Bättre alternativ måste skapas för dem som använder bil. För många människor är det ofta svårt att få ihop jobb och fritid utan bil och många har inte råd att köpa en ny miljöbil. Vi föreslår därför att efterkonvertering av bilar införs så att fler kan köra miljövänligt. Premien bör vara ca för byte av bensin till etanol och ca för byte till biogas och el. Stödet uppgår till . Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Vår gemensamma uppfattning är att fordon med låga utsläpp ska gynnas och bilar med höga utsläpp ska betala mer. Vi vill i samråd med fordonsindustrin utreda hur ett sådant system kan utformas. En modell som vi vill pröva är en nybilsskatt/bonus, som gynnar miljöfordon och beskattar fordon med större påverkan på miljön hårdare. kommer vi också att skärpa koldioxidrelateringen av fordonsbeskattningen samt utreda hur förmånsbeskattningen kan reformeras så att inköp av fordon med låga utsläpp gynnas bättre än . På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig , som transportsektorns utsläpp av klimatpåverkande gaser minskar. Investera i energieffektiv ny- och ombyggnation Vi rödgröna har ett mål om att nyproduktionen av hyresrätter ska fördubblas under nästa mandatperiod. För oss är det en självklarhet att dessa nya lägenheter ska vara energieffektiva. Läs mer om vårt förslag om investeringsstöd i välfärdsavsnittet. Det finns även stora renoveringsbehov i våra bostäder och lokaler. Många flerbostadshus i det s.k. miljonprogrammet är i stort behov av totalrenovering. Vi föreslår därför att det ROT-avdrag som finns kompletteras med ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus, se bostadsavsnittet. Ansvar för en global klimatomställning har ett stort ansvar att visa ledarskap och ta ansvar för klimatpolitiken. Detta gör vi genom en ambitiös och framsynt klimatpolitik i men också genom att konstruktivt delta i det internationella samarbetet. Vi menar att den nuvarande insatser i det internationella klimatarbetet varit alldeles för kraftlöst. tidigare ledarskap i den globala klimatpolitiken har urholkats. För en rödgrön regering är det otänkbart att finansiering av klimatåtgärder i fattiga länder går ut över fattigdomsbekämpning. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och skapa positiv utveckling i en värld som drabbas allt hårdare av ett förändrat klimat. Detta är ett avgörande ställningstagande för att skapa förtroende från de fattiga länderna i klimatförhandlingarna. En rödgrön regering kommer att verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från en global handel med utsläppsrätter och/eller internationella avgifter på utsläpp från flyg och sjöfart. En rödgrön regering kommer att verka för att sådana lösningar kommer tillstånd. För att stärka finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder vill vi anslå 2012. (iii) Storsatsning på förnybar energi har unikt bra naturliga förutsättningar för förnybar energi med vår goda tillgång på vind, vatten och skog. Den förnybara energin har mycket stor potential att byggas ut . All svensk energi kan komma från förnybara källor. Energieffektivisering ska vara en grundläggande beståndsdel i en framtida energipolitik. Vårt mål är att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat. Våra investeringar i grön energi ger möjlighet att skapa nya jobb i hela landet. Utvecklingen av förnybara moderna drivmedel från skogs- och jordbruket kommer att ge nya jobb i gles- och landsbygd. Samma sak gäller utbyggnaden av vindkraften. En offensiv grön jobbpolitik går hand i hand med att hålla ihop . Ett framgångsrikt klimatarbete kräver att alla nivåer i det svenska samhället involveras. Många kommuner, företag och andra aktörer vill bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Vi vill göra en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som ger kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. Vi föreslår att 600 miljoner avsätts till Klimp över perioden 20112012. Programmet ska bidra till ökad klimateffektivitet och utveckling av ny, grön teknik samt gå till de samhällsekonomiskt mest lönsamma projekten. Vi rödgröna partier ser ett stort behov av investeringar inom bioenergi omhändertagande av spillvärme, distributionsnät för värme och fjärrkyla, lagring av värme och kyla samt teknik för produktion och uppgradering av biogas. Ett ökat uttag och tillgång till biogas har också stor betydelse för transportsektorn, där utsläppen till skillnad från andra sektorer nu ökar. Biogasen har stor potential som lokalt producerat bränsle för kollektivtrafik. Utökade satsningar på förnybar energi Åtgärder för den förnybara energiproduktionen måste utformas så att de når största möjliga effekt . Vi kommer därför att utveckla kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik och pröva ett kompletterande fastprissystem för leveranser av förnybar el. Tills dess att mer långsiktiga program finns på plats måste de investeringsstöd som finns kvarstå så att det inte blir glapp som gör att tappar kompetens och fart i utvecklingsarbetet. Vi vill därför förlänga och utöka de befintliga anslagen till solvärme och solel. Totalt satsar vi 2011 och 2012. (iv) En offensiv miljöpolitik Levande skogar, myllrande våtmarker och ostörda fjällmiljöer är viktiga delar av som väldigt många människor värderar högt. Vi är dessutom beroende av de nyttigheter och tjänster som naturen förser oss med. Det handlar om grundläggande tjänster som att vatten renas, att kretsloppen fungerar och att det finns fisk i haven och träd i skogen. Dessa tjänster är helt nödvändiga för oss. Men de kräver att vi tar ett stort ansvar för att förvalta dem väl. Vi rödgröna partier tar denna utmaning på allvar. För att nå våra mål för miljöpolitiken krävs en rad åtgärder inom flera områden. Till skillnad från regeringen vill vi behålla och utveckla miljömålssystemet. Miljömålen ger en struktur, helhetssyn och kontinuitet i miljöarbetet och är viktiga för att nå ambitiösa långsiktiga mål. Vi menar att skyddet av skogen måste öka. Genom att öka skyddet av skogen kan vi bevara viktiga miljöer som många människor uppskattar och värderar högt som vi bevarar viktiga funktioner och tjänster som skogen erbjuder. senaste uppföljning av arbetet med miljömålet Ett rikt växt- och djurliv ger en dyster bild av den biologiska mångfalden i . Det senaste seklets alltmer storskaliga jord- och skogsbruk har lett till en omfattande förlust av biologisk mångfald. Rådet konstaterar att förlusten av arter, naturtyper och ekosystemtjänster fortsätter trots kraftigt ökade insatser under de två senaste mandatperioderna. Tillståndet för den biologiska mångfalden visar en övervägande negativ utveckling. Det är angeläget att arbetet för att hejda förlusten av biologisk mångfald intensifieras. Vi föreslår därför att anslaget till biologisk mångfald utökas med 2011 och 2012 . Insatser för ett hållbart jordbruk och bättre mat En god och näringsriktig mat är en naturlig del av välfärden. Att förbättra matkvaliteten och att göra livsmedelsproduktionen mer uthållig är viktigt. Allt fler människor är oroliga över den mat som vi kan köpa i livsmedelsaffärerna. Många oroar sig för miljögifter. I ekologisk odling begränsas läckaget av gifter och näringsämnen som bidrar till övergödningen. Vi vill återinföra stödet till ekologiskt jordbruk på en nivå om 20112012. För att minska jordbrukets miljöpåverkan vill vi också återinföra skatten på handelsgödsel. Vi rödgröna partier anser att det är viktigt att har en god djuromsorg som uppfyller mycket högt ställda krav. Vi vill värna och stärka det etiska förhållningssättet gentemot djuren. För att utveckla det djuretiska arbetet vill vi inrätta en djuretisk ombudsman och anslår . Ombudsmannen ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkaraktäristika, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. (v) Bättre indikatorer för hållbar utveckling Den ekonomiska politiken ska bidra till ekonomisk, social och ekologiskt hållbar utveckling. Klyftorna ska minska, den sociala sammanhållningen öka och människors möjlighet till inflytande tillta. Ekonomin måste utvecklas så att vi lever på avkastningen av naturresurserna utan att förbruka dem. Vi måste också ha en socialt hållbar ekonomi. kommer vi att arbeta för att utveckla nya indikatorer för att bättre kunna utvärdera effekter på människors hälsa och sociala välbefinnande, kvaliteten i välfärden, miljömål och ekosystem. Vi vill effektivisera den statliga myndighetsförvaltningen för att få ut mer av varje investerad skattekrona. Vi lanserar ett brett program mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Vi vill skärpa regleringen och öka tillsynen av finanssektorn. Den borgerliga regeringen ärvde ett överskott på i de offentliga finanserna, som har vänts till ett underskott på lika mycket. Vi i det rödgröna samarbetet vill prioritera jobbskapande investeringar och låta andra utgifter stå tillbaka tills är igenom den ekonomiska krisen. Det gäller inte minst skattesänkningar. Vi säger blankt nej till ansvarslösa skattesänkningar på lånade pengar. Under den kommande mandatperioden är det nödvändigt att genomföra en rad besparingar inom den statliga myndighetssektorn, för att få ut så mycket som möjligt av varje investerad skattekrona. Dessutom vill vi bekämpa fusk med både förmåner och skatter och reglera finanssektorn bättre. (i) Effektivisera statliga myndigheter För att nå en effektivare statlig förvaltning föreslår vi att myndighetsstrukturen effektiviseras. De statliga myndigheterna har kompetent och välutbildad personal. Deras kvalifikationer och erfarenhet måste tas till vara bättre. Statliga myndigheter ska vara arbetsplatser där de anställda känner att de trivs och utvecklas och att deras kunskaper förvaltas. Då utvecklas också verksamheterna än mer och kvaliteten förbättras. Samarbetet med de fackliga organisationerna är av avgörande betydelse och behöver vårdas. Vi är övertygade om att statliga myndigheter kan fungera bättre om de statligt anställdas erfarenheter och kunskaper bättre kommer till godo. Därutöver behöver också myndighetsstrukturen inom staten ses över och effektiviseras. Till exempel bör ett antal myndigheter slås samman. Det gäller polisens 21länsmyndigheter, () och (), () och , och , och samt och landsarkiven. Därutöver behöver vissa myndigheter inte finnas kvar som självständiga myndigheter deras uppdrag kan övertas av andra. stöd till trossamfunden (SST), för europapolitiska studier (Sieps), för arbetstagares uppfinningar och . lägger myndigheterna ca på lokalkostnader. Enligt skulle det vara möjligt att spara in på en femtedel av detta. Vi vill därför förbättra den ekonomiska styrningen av myndigheterna genom att låta utveckla styrmedel som ger bättre ekonomiska incitament för myndigheterna att välja billigare lokaler. Vi vill också öka den administrativa samordningen mellan myndigheterna. Varje myndighet särskilt inte de mindre behöver inte ha egna lösningar när det gäller IT- eller ekonomisystem. Dessutom kan man pressa kostnader genom att samordna inköpen mellan myndigheter. Vi föreslår att får i uppdrag att ta fram förslag som ökar den administrativa samordningen mellan myndigheter och höjer volymen på den statliga inköpssamordningen. För att göra det lättare att jämföra olika myndigheters kostnader vill vi att det utvecklas administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen. Vi vill också att staten ska tillsätta en utredning som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara för statliga myndigheter. Det är viktigt att statliga myndigheter tar del av den nya tekniken och använder sig av de mest kostnadseffektiva lösningarna. Slutligen är vi också beredda att göra en indragning av anslagssparandet bland statliga myndigheter för att frigöra resurser till jobbskapande investeringar. Varje enskilt anslagssparande bör dock prövas noggrant. En del myndigheter bör helt undantas. (ii) Besparingar på försvaret Det militära försvaret Försvarsmakten och dess stödmyndigheter har genomgått en kraftig omstöpning. Nödvändiga, men smärtsamma, besparingar har gått hand i hand med utvecklande av nya förmågor och ökad kvalitet. har också den internationella dimensionen gått från att vara en perifer sidouppgift till att bli en av huvuduppgifterna för det militära försvaret. Försvarsmaktens förmåga att genomföra väpnad strid ska utgöra grunden för att upprätthålla och utveckla det militära försvaret. De nödvändiga förändringarna i personal, materiel- och logistikförsörjning, liksom i insatsorganisationens utformning och beredskapssystem, ska ske på ett sådant sätt att de leder till ett militärt försvar med högre tillgänglighet och användbarhet samt en god balans mellan storlek och allsidighet. Reformeringen av det militära försvaret måste fortsätta och leda till en mer användbar och tillgänglig insatsorganisation. Denna reformering måste emellertid ske på ett ansvarsfullt sätt. Vi rödgröna partier gör bedömningen att en besparing på är rimlig. Den största besparingen görs i anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. På detta anslag finns ett stort anslagssparande, som enligt Försvarsmakten uppgår till . Inom ramen för förbandsanslaget kommer emellertid satsningar att göras på frivilligverksamheten, de nationella skyddsstyrkorna och försvarets jämställdhetsarbete. Anslaget till fredsfrämjande insatser under posten 1:2 minskas bl.a. med anledning av att , med en rödgrön regering, inte kommer att åta sig ett nytt ramansvar för . Beträffande anslagsposten 1:4 bedömer vi att en besparing på är möjlig. När det gäller besparingarna på Högkvarteret handlar det exempelvis om effektiviseringar i organisationen. Besparingar i det militära försvaret Fredsfrämjande, NBG, Förbandsinsatser Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar (iii) Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag. Att bekämpa skattefusk handlar om att stärka välfärden, men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Vi i det rödgröna samarbetet har tagit fram ett brett program för att bekämpa skattefusk. Det handlar bl.a. om att bekämpa skatteparadis, skatteflykt och penningtvätt genom ett ökat internationellt samarbete, en förändrad sekretesslag, en ökad kontroll över växlings- och factoringbolag och en översyn av reglerna för F-skattsedel. Det behöver utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Det handlar också om att ge bättre möjligheter att kontrollera skattebrott. Till exempel vill vi att fler branscher ska omfattas av kraven på personalliggare och att ska ha möjlighet att genomföra oannonserade kontroller. I taxibranschen ska det införas krav på redovisningscentraler. Vi vill också gå över till individuell skatteinbetalning från arbetsgivare så att det blir lättare för att upptäcka när det betalas in för lite i skatt. Därutöver vill vi se över möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag och göra det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta. Slutligen vill vi tillföra för att bekämpa skattefusk. (iv) Skärpt reglering och tillsyn av finanssektorn Den finansiella krisen hade sitt ursprung i en spekulationsekonomi där tillgångsvärden på fastigheter och värdepapper nådde ohållbara nivåer, bl.a på grund av globala obalanser. Fallet i tillgångsvärden blottlade stora brister inom reglering och tillsyn av den finansiella sektorn. Stramare reglering och tillsyn är nödvändigt för att skydda samhällsekonomin. Det pågår arbete i många länder för att få fram bättre regelverk och mer kraftfull övervakning och därigenom minska risken för framtida kriser. För del är det arbete som pågår inom EU och inom ramen för globala samarbetsarenor såsom G20 av stor vikt. Men även nationella regleringar är betydelsefulla för att få till stånd bättre fungerande finansiella marknader. måste den vara djupt engagerad i reformeringen av den finansiella sektorn. Några av de delar som vi avser att prioritera på europeisk och nationell nivå är: Ett mer enhetligt europeiskt regelverk Inom EU finns det nu en överenskommelse om europeiska regler för kapitaltäckning. Det måste bidra till ett lägre risktagande i banksektorn . Det är viktigt att kapitaltäckningskraven beaktar bankens hela verksamhet även tillgångar som på olika sätt ligger utanför balansräkningen. Det behöver också utarbetas ett europeiskt regelverk som gör det möjligt för stora banker att gå i konkurs utan att det får systemhotande konsekvenser. Andra viktiga regleringsområden är utformningen av rörliga ersättningssystem och förbättrade riskbedömningar av finansiella instrument och institutioner. Kreditratinginstituten måste göras oberoende av de institutioner och företag som de ska riskbedöma. Konsumentskyddet måste stärkas. Handeln med olika derivatprodukter bör ske via marknadsplatser. Arbetet för att begränsa de s.k. skatteparadisens verksamhet och för att öka transparensen är också av stor vikt för att åstadkomma en tryggare finansiell sektor. bör inom det europeiska samarbetet agera för att säkra att det internationella kapitalet möts av internationell politik och internationella regler. Det finns nu en överenskommelse inom EU om en ny struktur för tillsyn över de finansiella marknaderna. Förhoppningen är att den leder till förbättrad tillsyn. Ingen ska kunna smita undan regler och kontroll genom att flytta pengar mellan olika länder.