ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub351 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara de förslag som lämnade i sin slutrapport. leddes av (FP) och tillsattes av regeringen för att analysera och komma med förslag om hur kan hävda sig väl i av fortsatt globalisering. Rådet presenterade ett antal gedigna rapporter och dess slutrapport har citerats otaliga gånger. Tyvärr renderade inte i någon globaliseringsproposition där man tar tillvara på de reformförslag som presenterats. För att ska kunna möta den internationella konkurrensen behöver vi fortsätta det arbete (FP) och startade. Rådet presenterade en rad reformförslag som är värda att ta i beaktande, bland annat följande: Fortsätt att satsa stort på forskning och innovation. ska vara Kunskapslandet, som också marknadsför sig som landet med och forskningssatsningar i världstopp: The Knowledge Nation, som också har förmågan att omsätta vetenskapliga resultat till produktion, The Land of Innovation. Träffa en blocköverskridande överenskommelse om en globaliseringsinriktad skattereform. En sådan bör innehålla: slopad värnskatt och en betydande ytterligare sänkning av skatten på arbete genom att skiktgränsen för statsskatt höjs kraftigt så att betydligt färre behöver betala statlig skatt. Ett antal skattesänkningar i syfte att stimulera företagare och företagande, som ändrade 3:12-regler, sänkt kapitalinkomstskatt, avdragsrätt för donationer till forskning och en skatterabatt till forskningsintensiva mindre företag och ett riskkapitalavdrag. Reformerad expertskatt efter danskt mönster. Ändrade skatteregler för personaloptioner. Förmögenhetsskatten bör inte återinföras. Forma en svensk huvudkontorsstrategi. Ett uttalat politiskt mål bör bli att ska vara ett land dit internationellt verksamma företag med fördel förlägger sina huvudkontor. Uppmuntra fler studenter att plugga utomlands. Gör engelska obligatoriskt från första klass. Skapa individuella kompetenskonton för att underlätta det livslånga lärandet. Välkomna privata aktörer inom vård, omsorg och skola de behövs för att få fart på tjänsteexporten. Främja att det svenska IT-undret lever vidare mycket av framtidens tillväxt kommer att ske på nätet, varför det är viktigt att ligger i världstopp när det gäller datoranvändning, bredbandstillgång och hög nätkapacitet. Bättre skolor, bättre vård och större trygghet på gatorna är en del av attraktionspolitiken och det enda som i längden kan motivera ett högre skattetryck än omvärldens. bör vara en mer aktiv partner i forskningen kring kommande generationer av kärnkraften. Dessa förslag och andra i och delrapporter bör tas tillvara genom en globaliseringsproposition. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Ub352 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolans styrdokument så att elever under sin skoltid ska få en utbildning i . har ett ansvar för att kännedom och kunskap om konventionen sprids till olika målgrupper. Det anges i artikel 42 i och gäller t ex föräldrar, politiker och olika yrkesgrupper som arbetar med barn. Inte minst gäller det barnen själva som alltså, enligt , har rätt att känna till sina egna rättigheter. Detta är en stor brist bland dagens barn. med fanns pengar för olika frivilligorganisationer för att sprida kunskap om till landets skolelever. Skolmaterial togs fram och en rad olika insatser bidrog till att 90-talets barn fick en ökad kunskap om sina rättigheter. visade att endast vart femte barn hade hört talas om . lyfte i den svenska granskningen fram kritik mot den låga kunskapsnivån bland barn och ungdomar om innehåll. Likaså framkom kritik mot att kunskapen om barns rättigheter bland lärarna var låg. Detta är en verklighet som måste brytas. Barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter! Stärkta skrivningar i skolans styrdokument bör göras så att elever under sin skoltid blir utbildade i . Att veta sina rättigheter och lära sig mer om dem bör vara en grund som varje barn ska få ta del av. i (S)
mot · GY02Ub353 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge alla ungdomar chans att ta körkort på gymnasiet. Bilen är ett vanligt färdmedel i vårt land. På många håll är det enda sättet att ta sig från bostad till skola och arbete då allmänna kommunikationer saknas. Dessvärre kostar körkort med teori och praktik så mycket att många unga avstår från körkort av ekonomiska skäl. Det är viktigt att gymnasieungdomar får möjlighet till körkortsutbildning. studerar man längre än tidigare och det gör att prioriteringen av vad man ska läsa ibland sätter körkortet längre ner på listan. Men det största hindret är det ekonomiska, det är dyrt att ta körkort. När gymnasieutbildning och högre utbildning är klara och det är dags att börja arbeta är det fortfarande en stor ekonomisk fråga med körkort. Körkortet kan vara det som ger förutsättning att bo kvar på hemorten när man får arbete. Det kan också behövas för att man behöver transport till fritidsaktiviteter eller av andra orsaker måste förflytta sig. Ansvaret för trafiksäkerheten ligger hos politiker, planerare, transportföretag och alla medborgare som befinner sig på vägarna. Det är därför angeläget att denna fråga uppmärksammas mer och att alla bidrar till att göra trafiken på våra vägar allt säkrare. I detta ligger också att ge unga människor möjlighet att lära om trafiken och därmed också att ta ett körkort som bevis på att man både klarar att framföra ett fordon och att man vet hur man ska agera i trafiken. Vi anser att det i nära anslutning till skoldagen måste ges möjlighet för elever på gymnasiet att få genomgå körkortsutbildning. Det är inte acceptabelt att körkortsinnehav blir en klassfråga. Därmed skapar vi en osäker framtida trafikmiljö.
mot · GY02Ub355 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av studiestödet. kan man efter fullbordad treårig gymnasial utbildning få studiemedel , för att därefter kunna gå olika kurser på högskola eller universitet utan att de leder till en yrkesutbildning. Om man däremot går en yrkesförberedande gymnasial utbildning efter fullbordat gymnasium får man studiestöd endast . Och det är inte bara där som det är en uppenbar skillnad. Har man också hoppat av gymnasiet för att sedan gå på en yrkesförberedande gymnasial utbildning är man berättigad till 120 veckors studiestöd. Detta är en gammal rest av studiestödsförordningen. Då delades utbildningarna upp i gymnasiala och eftergymnasiala utbildningar, och en yrkesförberedande utbildning kategoriseras automatiskt som en gymnasial utbildning enligt studiestödsförordningen. Detta gör att de som fullföljt sin gymnasieutbildning för att sedan gå t.ex. en yrkesförberedande hantverkarutbildning inte kan söka studiestöd för hela perioden. Därför behövs det en översyn av studiestödet till framtidens behov utifrån hur utbildningarna och möjligheterna till yrkesutbildningar ser ut.
mot · GY02Ub356 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. finns det en uppsjö av aktörer utöver kommuner som anordnar gymnasieutbildning. Detta sker med finansiering av skattemedel, men det finns ingen styrning av dessa utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov. Arbetsmarknadsutsikter efter utbildningen är inte det primära som utbildningarna marknadsförs med, utan eleverna lockas till utbildning med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Alla prognoser pekar på att det kommer att saknas arbetskraft i inom vissa branscher de kommande decennierna. Därför är det viktigt att vi tar ansvar och styr upp det så att både ungdomar och samhället har större nytta av gymnasieutbildningarna. Regeringen bör utreda möjligheten att uppnå en bättre styrning mot det kommande behovet av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · GY02Ub358 · 2010-10-26 00:00:00 — Barns rätt till skola, barnomsorg och fritis tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för ökad rätt till barnomsorg och fritidsverksamhet. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda barnomsorg och fritis till barn vars föräldrar är arbetssökande. Det finns några olika varianter i landet på hur mycket man erbjuder i form av barnomsorg till arbetssökande. Det finns kommuner som valt att maximera tiden till exempelvis . Sedan finns det kommuner som helt utestänger barnen till arbetssökande, och kommuner som tillåter full tillgång till barnomsorg och fritis. Skillnaderna är inte acceptabla. Barnen ska inte straffas för att föräldrarna drabbas av arbetslöshet. Barnomsorgen och fritis är en viktig verksamhet för barnen. Samhället ska inte medverka till att peka ut barn till arbetssökande föräldrar genom att stänga dem ute.
mot · GY02Ub359 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kvalificerad yrkesutbildning för branschutvecklare inom besöksnäringen. För att skapa en utveckling av besöksnäringen nationellt, regionalt och lokalt så krävs det utbildad personal. Campus har insett att det finns ett behov av yrkeskunnig personal och avser därför att starta upp en yrkesutbildning för att möta det behov som finns inom besöksnäringen. Campus har tagit fram ett förslag till en utbildning som grundar sig på fyra viktiga hörnstenar: utveckling, kommunikation, utbildning och samverkan. Tanken är att branschutvecklarna ska skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling genom att övergripande arbeta för att tillvarata den utvecklingspotential som finns. Professionalismen inom näringen behöver utvecklas och intensifieras. Besöksnäringen är en näringsgren som kommer att ha stor betydelse för den regionala och lokala sysselsättningen . Besöksnäringen har en mycket stor betydelse för glesbygdens överlevnad och utveckling. Det finns därför ett stort behov av kvalificerad yrkesutbildning för att motsvara de krav som framtiden kommer att ställa på besöksnäringen.
mot · GY02Ub360 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riva upp förbudet mot att kommunerna inte längre själva får fatta beslut om gymnasieskolans inriktningar. finns möjligheten för kommunerna att själva fatta beslut om vilka inriktningar man vill ha på gymnasiet som exempelvis idrott, musik, dans, teater med mera. Detta är något som är mycket uppskattat av eleverna och som man nyttjat i nästan alla de 243 kommuner som har en gymnasieskola. Valmöjligheterna i det framtida gymnasiet kommer kraftigt att begränsas både i kommunala och fristående skolor. Lokala inriktningar och specialutformade program kommer att avskaffas. Och det individuella valet för elever ska bantas. Regeringens företrädare anser att elevernas valfrihet varit för omfattande. Man menar att valfriheten inte längre ska innebära att en elev ska kunna välja sänkta krav eller det som är glassigast. skall de lokala inriktningarna som beslutats av kommunerna avskaffas och ersätts av regionala inriktningar som skall beslutas och kvalitetssäkras av . Specialutformade program avskaffas och endast i särskilda fall ska det vara tillåtet att göra avsteg från den nationella programstrukturen. Självklart skall alla lokala inriktningar kvalitetssäkras men regeringens politik är för fyrkantig. Detta kommer att drabba många ambitiösa ungdomar med särskilda intressen och riskerar att tvinga skolor att lägga ner utbildningar som eleverna, föräldrarna, lärarna och kommunerna är jättenöjda med.
mot · GY02Ub361 · 2010-10-20 00:00:00 — Ändrade regler för godkännande av konfessionella friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är dags att vi inser det orimliga i att låta religiösa grupper driva skolor. Vi har kunnat se Plymouthbröderna, en sekt som har fått godkännande att starta skola i i . Plymouthbröderna anser att kvinnor alltid ska vara underställda män och sektens medlemmar får inte bo i samma hus som orena som inte delar deras tro. För flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än grundskola inte tillåten? Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund som inte borde få driva skolor. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. har en mycket liberal, och kanske rent av naiv lagstiftning när det gäller friskolor. Det måste till en lagändring som stoppar de religiösa friskolorna innan detta helt spårar ur.
mot · GY02Ub362 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att utveckla komvux. Svenska utbildningssatsningar har medgett att vi internationellt sett har en väldigt hög utbildningsnivå i . Genom en välfungerande grundskola, högt deltagande i den gymnasiala utbildningen samt den breda högskolan ligger i världsklass när det kommer till utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Det är därför mycket oroande att regeringen inte tar denna situation på allvar. har regeringen dragit in bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Den har dessutom förändrat de fördelningskriterier som innebar att kommuner med hög arbetslöshet, många invandrare och låg utbildningsnivå fick mer tilldelning än kommuner med en motsatt situation. Kommuner som har ett stort behov får mindre och kommuner med ett mindre behov får mer? Detta är helt ologiskt och måste rättas till. Därför måste frågan om att återinföra bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet skyndsamt ses över. Även återinförande av tidigare fördelningskriterier för komvux behöver ses över. Det är viktigt att alla får en möjlighet till en andra chans. Det livslånga lärandet riskerar att försämras avsevärt om man inte utvecklar komvuxverksamheten.
mot · GY02Ub363 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa utvecklingen vad gäller lärarutbildningens genusperspektiv. Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. är inte genusvetenskapen en naturlig del i lärarutbildningen och det på grund av att sådana krav aldrig har ställts. bör genomsyra hela samhället för att vi ska få ett mer jämställt samhälle. Man kan urskilja två riktningar när det gäller genusvetenskap i utbildningen för lärarstudenter: en riktning där det har framkommit att det har givits tillräckligt med genuskunskaper under utbildningen och en annan riktning som säger att det över huvud taget inte har framkommit några genuskunskaper under utbildningen. I Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) menar man att olika lärosäten ger olika mycket kunskaper om genus och jämställdhet, och att vissa tycker att det pratas för mycket om genus medan andra knappt har fått någon utbildning alls i det. I samma delbetänkande visas även att målen som handlar om kön och värdegrunden i examensordningen för lärare kan tolkas på olika sätt. (högskoleförordningen 1993:100.) Här handlar det dock om olika åsikter om samma utbildning. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Börjar vi observera och diskutera vad som händer runt omkring i skolmiljön med eleverna och lärarna är det också mycket lättare att barnen blir uppmärksamma på genus som en del av vardagen. Det är viktigt för lärarna att både observera och diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även historieböcker och språkböcker bör analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor och på vissa håll finns även ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även bör innefatta genusvetenskap. Regeringen bör än mer uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna.
mot · GY02Ub364 · 2010-10-20 00:00:00 — Folkhögskolans kvotgrupp till högskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att noga följa och eventuellt åtgärda skevheter i högskolans antagning från folkhögskolorna. De nya urvalsgrupperna kommer i praktiken att innebära ett stopp för sökande från folkhögskolor. Platserna på högskolan kommer att fördelas enligt ett nytt system. Med de nya reglerna kommer det att bli svårare att komma in på vissa utbildningar på högskolan för studerande från folkhögskolor. Man får inte i urvalsgruppen för gymnasiet och komvux eller i kompletteringsgruppen gymnasiet och komvux tillgodoräkna sig meritämnen som man fått särskild behörighet i från folkhögskolan. Folkhögskolan ger behörigheter men sätter inte formella betyg. När man 2010 gick över till att ha 4 urvalsgrupper istället för 2 fick platsfördelningen oväntade konsekvenser. Den nya högskoleförordningstexten lyder: Vid urval på grundval av betyg ska platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i var och en av följande fyra grupper. Det låter ju precis som det alltid har gjort men är det två grupper för dem som kommer från gymnasiet och komvux och de som är behöriga i bägge, de som konkurrenskompletterat, kan få platser i båda grupperna. Och detta sker på bekostnad av de två små urvalsgrupperna. Även en del av de sökande från folkhögskolan söker genom två urvalsgrupper och kan därmed få platser i två urvalsgrupper men de är så få så det påverkar inte systemet. Men man vet att de från gymnasiet som konkurrenskompletterar är så många att det får väldigt stora konsekvenser för de folkhögskolestuderande. har insett att reglerna får dessa konsekvenser och har försökt att påverka departementet att ändra reglerna men inte fått gehör. De tidigare åtgärderna som 25:4-regeln, korttidsstudiestödet och studerandevillkoret i a-kassan har setts som helt onödiga i regeringens ögon och skrotats. Allt detta försvårar för dem som inte har bestämt hela sin livsbana innan puberteten. Det kan inte accepteras att de nya urvalsreglerna riskerar att utestänga vissa människor från att studera vidare på högskolan. Regeringen bör noga följa detta.
mot · GY02Ub365 · 2010-10-25 00:00:00 — Studenter som har barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av villkoren för studenter som har barn. Vår befolkning lever allt längre och blir allt friskare som de yngre väntar allt längre med att börja arbeta. Enligt har etableringsåldern för unga (åldern vid vilken av befolkningen är sysselsatt) ökat från till . Om enbart några decennier kommer sannolikt arbetskraftsbrist att vara ett större problem än arbetslöshet. Många av de människorna som väljer att läsa vidare på högskolor och universitet börjar med att ta något sabbatsår. Efter generellt sett studier vill de ofta arbeta ett tag för att etablera sig på arbetsmarknaden samt höja sin lön och därmed föräldrapenning innan de skaffar barn. Den höga etableringsåldern rimmar illa med den framtida efterfrågan på arbetskraft. Att vara student och förälder är inte lätt. Livet består av tentor, ofta ansträngd ekonomi och att som förälder ansvara inte bara för sig själv. Särskilt kritiskt blir det exempelvis om barnet blir sjukt på tentadagen eller pengarna inte räcker hela månaden. är det angeläget av både demografiska och medmänskliga skäl att göra det lättare att kombinera först studier och sedan arbetsliv med föräldraskap. Jag anser att regeringen bör göra en översyn av villkoren för studenter som har barn och att dessa bör förbättras. Det bör bli lättare att vara mamma eller pappa och student.
mot · GY02Ub368 · 2010-10-25 00:00:00 — Barn- och fritidsomsorg på obekväma tider tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner bör vara skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid för dem som behöver detta. Arbetslivet har förändrats. En 40 timmars arbetsvecka försiggår inte nödvändigtvis mellan , . Ändå är det den vanligast förekommande tiden som erbjuds inom barn- och fritidsomsorgen. För många yrkesarbetande går det inte att välja bort obekväma arbetstider, vilket gör att barn- och fritidsomsorgen inte täcker arbetstiden. I många kommuner erbjuds inga alternativ , nätter och . Föräldrar slår knut på sig själva för att få ihop sitt eget arbete med barn- och fritidsomsorg för sina barn. I de fall det inte finns kommunala alternativ, får föräldrar lösa det med barnvakter, familj och vänner. Det kräver god ekonomi eller ett stort generöst nätverk. I familjer med två vuxna arbetar många med flexibel arbetstid så att barnen får vuxentid, men de vuxna får ingen tid för varandra. Det är inte för familjens bästa att de vuxna sällan eller aldrig träffas. Låt oss ta ett exempel: Sedan maxtaxan infördes är genomsnittstiden för ett barn i förskolan . I en familj med två vuxna, där bägge arbetar heltid, innebär det att föräldrarna laborerar med (resor till och från arbetet inte inräknat). Föräldrarna arbetar alltså troligen mer än den tid barnet är i förskolan. Frågan är större än bara den enskilda familjens behov av barnomsorg. Det blir en samhällsekonomisk vinst om båda föräldrarna kan arbeta heltid, när barn- och fritidsomsorgen fungerar enligt familjens behov. I dagens svenska samhälle är det främst kvinnor som arbetar deltid, vilket påverkar alla kvinnors löneutveckling negativt, vilket i sin tur påverkar barnafödande kvinnors attraktivitet på arbetsmarknaden. En barnomsorg måste vara anpassad efter 2000-talets arbetsliv. Det innebär att alla kommuner i måste erbjuda barnomsorg också på så kallad obekväm arbetstid för dem som behöver detta.