ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02T491 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppnå största möjliga nytta i samband med utbyggnad av infrastrukturen. Ett hållbart samhällsbyggande innebär bland annat att klimatpåverkan från transporter och energianvändning ska minska. Det är viktigt att klimatpåverkan inbegriper alla skeenden från planering och byggande. Regeringen har goda ambitioner för utbyggnaden i vår infrastruktur. Dessa satsningar är viktiga av många skäl. Inte minst främjar de en hållbar tillväxt och sysselsättning. Viktigt är också alla de trafiksäkerhetsmässiga förbättringar som sker. Det är även viktigt att belysa den miljöförbättrande påverkan som säkra och effektiva kommunikationer har. Det är mot denna bakgrund ytterst olyckligt att effekten av flera viktiga satsningar som pågår runt omkring i vårt land minskar i och med så kallade flaskhalsar som uppstått. Inte sällan rör det sig om ett eller flera vägavsnitt som inte färdigställs trots att de rimligen borde färdigställas för att uppnå så stor effekt som möjligt av en utbyggnad av en viss väg. Anledningen till den här typen av problematik varierar men det är inte helt ovanligt att de geotekniska lösningarna runt speciella områden är särskilt kostsamma. Utbyggnaden som påbörjats av RV 45 är ett tydligt sådant exempel där flaskhalsarna vid och Torpa riskerar att minska effekten av satsningen som sådan. Då det så kallade Trollhättepaketet lanserades var det en viktig del i att förbättra konkurrenskraften i genom en god infrastruktur som skulle avleda alla eventuella funderingar på att förlägga den lokala fordonstillverkningen utomlands. Det bedömdes att skulle täcka kostnaderna för paketet men har satsningen hitintills kostat 2,2 miljarder. Denna stora investering riskerar tyvärr att inte ge de positiva effekter som varit avsikten då trafiken på två platser kommer att stoppas upp, med allt vad det innebär av trafikfara, köer och ökad miljöpåverkan. Till detta bör vägas den avskräckande verkan det lär få på eventuella företagsetableringar och nysatsningar. Hotet för den nämnda industrin kan nämligen inte sägas vara över. Ett förslag till arbetsplan för färdigställande av det här angelägna projektet finns. Men ett färdigställande skulle också innebära att behöver tillföras, varav ca 30 miljoner är pengar som avser inlösen av fastigheter. Vid sådana angelägna infrastrukturprojekt som det ovan nämnda är det oerhört viktigt att alla delar är finansierade, även de områden som hyser en särskilt svår geoteknik. Regeringen bör också se över möjligheterna att förenkla regelverket kring infrastrukturplanprocessen samt begränsa överklaganskretsen. Det är två förbättringar som jag anser skulle minska risken för att flaskhalsar i trafikflödena uppstår.
mot · GY02T492 · 2010-10-26 00:00:00 — Bra villkor för svensk inlandssjöfart tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för sjötrafiken genom och på . Att hållbara transporter innebär att flera olika transportslag samverkar med varandra är en självklarhet. Transporter av gods i belastar järnvägsnätet tungt och ett ökat godsflöde kan inte enbart mötas med viktiga kapacitetshöjningar på Västra stambanan. Det naturliga är snarare att öka mängden gods som transporteras på . Trafiken på är dock beroende av större investeringar, inte minst eftersom beräknar att de befintliga slussarna i är uttjänta . En stor del av godset som transporteras på älven kan inte gå på lastbil, det skulle bli för dyrt och godset är för skrymmande. Stängs sjötrafiken till och från av riskeras dessvärre många arbetstillfällen. I är kanalsystemen klassade som inlandsfarvatten. Men inte i , trots att det i samband med förhandlingarna vid EU-inträdet 1995 klargjordes att kan tillämpa bestämmelserna för så kallade inlandsfarvatten. Att tillämpa dessa bestämmelser innebär att klassas som inlandsfarvatten, vilket medför att transporter kan ske på fartyg som inte behöver klara samma krav som ställs på fartyg som färdas på öppet hav. Att rakt av jämföra Vänertrafiken med den europeiska inlandssjöfarten är däremot vanskligt. Viktiga skillnader finns framförallt på två punkter: dels kan hårt väder skapa förhållanden på som är problematiska för fartyg som inte är byggda för att färdas på öppet vatten, dels går inte sällan gods från hamnar i raka vägen och utan omlastning ut på öppet hav och till olika destinationer framförallt i . Det gods som går som inlandssjöfart i övriga omlastas däremot som regel innan transporten fortsätter ut på öppet hav. Men trots det finns det fog för att tillämpar bestämmelserna för inlandsfarvatten. Svensk rederinäring skulle ha tillgång till ett antal stödfunktioner inom EU om inlandsfarvattensbestämmelser tillämpades i . Och eftersom implementering av dessa bestämmelser inte skett går dessvärre ett antal EU-program förbi. Dessa program skulle kunna bidra med finansiering av exempelvis farleder, slussar och miljöarbete i hamnar. Regeringen bör överväga att helt eller delvis implementera ovan nämnda bestämmelser samt även i stort se över villkoren för inlandssjöfarten. Att svensk inlandssjöfart och Vänertrafiken har bra förutsättningar och god konkurrenskraft gentemot andra transportslag är viktigt för miljön, jobben och framtiden.
mot · GY02T493 · 2010-10-26 00:00:00 — Säkrare val för cyklister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till säkrare val för cyklister. Vanligen saknas cykelvägar på den svenska landsbygden. Många landsvägar är dessutom smala och en väl tilltagen vägren är ovanligt. Precis som gångtrafikanter är cyklister oskyddade men eftersom de färdas i samma riktning som motorfordon utsätter de sig för betydligt större risker. Till skillnad från en gångtrafikant som på långt håll ser ett mötande fordon hinner inte en cyklist agera när ett upphinnande fordon snabbt närmar sig bakifrån för att sedan i hög fart passera bara från cyklisten. Antalet skadade och dödade i trafiken har minskat . Detta är enligt en trend som syns även bland cyklisterna. Men trots att siffrorna är historiskt låga innebar de ändå att 20 cykeltrafikanter dödades och 302 skadades svårt under nämnda år. I trafiksäkerhetsarbetet ingår en rad åtgärder. Det är exempelvis rimligt att anta att ett ökat användande av cykelhjälm är en viktig anledning till att antalet döda cyklister i trafiken faktiskt är så litet som . Att utbyggnaden av cykelbanor i städer och tätbebyggda områden har varit påtaglig är likaså en anledning. Däremot har inte alls samma utbyggnad kunnat ses på landsbygden. Åtminstone gäller inte detta i normalfallet. För att utöka säkerheten för cyklister på landsvägar eller andra platser där det saknas ändamålsenliga cykelvägar och högsta tillåtna hastighet är /h eller högre bör möjligheten att tillåta cykling på vänster sida av vägen ses över. Effekterna för trafiken i stort av att tillåta cyklister att göra säkrare val i trafiken måste naturligtvis noggrant beaktas före ett genomförande.
mot · GY02T494 · 2010-10-26 00:00:00 — Utbyggd järnväg mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en utbyggd järnväg mellan och via . Sydöstra med och med utgör två av större befolkningscentra. Det är angeläget att dagens tämligen blygsamt utbyggda järnvägstrafik mellan dessa två stora städer byggs ut för att klara en utökad pendeltrafik. Två mycket viktiga arbetsmarknadsregioner i kommer att behöva knytas samman bättre . Och såväl på den norska som också den svenska sidan av gränsen finns flera större tätorter längs dagens järnvägssträckning. Att ha goda möjligheter för pendling till eller är också en förutsättning för att det ska vara möjligt för att långsiktigt överleva. Det är därför viktigt att en utbyggd järnvägstrafik mellan och gör åtminstone två stopp i . Effekterna av sådana järnvägssatsningar är uppenbart viktigare för landsbygdsutvecklingen och samhällsekonomin än investeringar i så kallade höghastighetståg mellan och som i princip inte har några möjligheter att göra stopp däremellan. Jag menar att det istället är bättre att dagens järnväg mellan och den norska gränsen byggs ut för att klara en utökad pendling sträckan OsloGöteborg och till båda dessa städer samt trestadsområdet från . Det ska nämnas i sammanhanget att sträckan GöteborgÖxnered byggs ut för att klara dubbelspårig trafik, vilket enligt beräknas ge en restid på sträckan GöteborgTrollhättan om . För att uppnå största nytta med våra järnvägssatsningar bör givetvis även uppmuntras att bygga ut sin järnväg på sträckan OsloHalden. Den sträckan är inte särskilt utbyggd och klarar inte heller högre hastigheter för tågen. Av tidsskäl väljer många som reser mellan och nämligen att ta långfärdsbussar längs istället för att ta tåget.
mot · GY02T495 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobiltelefon i bilen. Många bilförare är upptagna med många fler saker än att köra bil och se på trafiken. Att köra bil i en livligt trafikerad stad eller på motorvägen kräver att man är koncentrerad på detta. Trots det gör vi allt möjligt annat, från att tala i telefon och använda bilen som ett arbetsrum till att läsa och sminka sig m.m. Det inträffar många olyckor då en förare är ouppmärksam på grund av samtal i mobiltelefon. Att ha en hand upptagen av telefonen kan också innebära trafiksäkerhetsrisker. Olyckor går inte alltid att förutse och förhindra, men många av dem kan förebyggas. Precis som vi har arbetat med trafiksäkerhet i våra bilar med allt från bilbälten till krockkuddar, är det att se till att nytillverkade bilar har en inbyggd handsfree som standard. Man måste också se över möjligheten att ställa krav på att man när man pratar i mobil man kör bil ska använda sig av handsfree.
mot · GY02T496 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skapa ett båtregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en avgift som finansierar samhällets utgifter för båtlivet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Båt- och skärgårdsliv är en naturlig del av vår användning av den fantastiskt fina natur som vi har i kustbanden av . Även om det givetvis också finns helårs- och fastboende så är det som skärgårdarna lever upp. Men det har också en prislapp som vi alla är med och betalar medan båtägarna är befriade från skatt. Motorfordon beskattas och den beskattningen ska ta en del av de faktiska kostnaderna för vägtrafiken. Båtar är däremot helt befriade från skatt trots att det kostar samhället en del genom sjöräddning, sjöpolis, miljöåtgärder etc. Många båtägare har båtar av stort värde och kan använda sig av samhällsservicen kring hamnar, badvikar och skärgårdar m.m. Det är förvisso viktigt att vi har möjlighet att vistas på vattnen och kan njuta av den frihet som det kan vara för många. Vi måste även där se över så att båtägarna tar ett ansvar för kostnaderna. Kostnadsansvaret ska självklart regleras utifrån storlek/värdet på båten samt miljöpåverkan. Segelbåtar är givetvis miljövänligare än motorbåtar. Det båtregister som tidigare fanns borde återinföras. Det skulle öka sjösäkerheten, då det skulle försvåra smitning vid olyckor och tillbud. Ett båtregister kan mota kriminalitet (båtstölder) och bidra till identifiering av personer som begått brott på sjön. En skatt syftar till att generellt leverera in pengar till välfärden. En avgift tas ut i syfte att finansiera vissa tjänster som avgiften också ger rätt till. Sjöräddning, kustbevakning, sjöpolis m.m. skulle kunna delfinansieras genom en båtavgift. Även kostnaderna för sjölivets miljöpåverkan borde helt eller delvis bäras av båtlivet. Givetvis måste båtens storlek och användning beaktas i avgiftsberäkningen. Är det en fritidsbåt eller en båt för näringsverksamhet? Är det en liten plastbalja som i princip bara används eller en större båt av stort värde. Alla båtar i båtregistret ska kanske inte heller avgiftsbeläggas. Båtens miljöpåverkan bör vara en komponent i avgiftsbeläggningen. Frågan om båtregister har varit föremål för en utredning, och flera tunga remissinstanser är positiva till ett båtregister eftersom ett sådant kan underlätta arbetet för många intressenter såsom , polisen, och tullen.
mot · GY02T497 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällets basservice. Genom företagande och entreprenörskap läggs grunden för vår gemensamma välfärd. Vi moderater vill att det ska löna sig bättre att arbeta, att fler ska våga anställa och att fler företag ska vilja starta och växa i hela . Grundläggande förutsättningar för boende och företagande måste därför, med hänsyn tagen till lokala förutsättningar, finnas i hela landet. Det som kännetecknar tätortens serviceutbud som bankkontor, bensinmackar, bredbandstillgång, kollektivtrafik, livsmedelsbutiker, polis, postdistribution, sjukvård samt skola och omsorg är inga självklarheter på landsbygden. presenterade intresseorganisationen en undersökning om lokal service. Resultatet av denna visar att bredbandstillgång, postdistribution och bensinmackar är de tre viktigaste serviceområdena för landsbygdsföretag. För de som bor där avstånden är lite längre, är bilen ofta en nödvändighet för att man överhuvudtaget ska kunna arbeta. Kollektivtrafik är kanske inte ett alternativ för att ta sig till jobbet eller att åka och handla för boende i huvuddelen av yta, då återstår endast bilen. När bensinpriset stiger drabbar det många, särskilt barnfamiljer, hårt. Men en barnfamilj i glesbygd kan drabbas ännu hårdare om byns enda bensinmack läggs ned, eller om byns enda dagligvaruhandel försvinner. I skärgården kan det vara nära, fågelvägen, till den närmsta staden, men ändå vara väldigt långt bort . Vi anser det viktigt att det i hela finns möjligheter till bredband i världsklass, informationsteknik hjälper bli mer innovativt och konkurrenskraftigt. Därför bör hela yta, med hänsyn taget till lokala förutsättningar, ha den infrastruktur som ger möjlighet att använda t ex bredband, posta brev, eller utföra bankärenden.
mot · GY02T499 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera tåglägen i enlighet med EG-direktiv /14. Goda kommunikationer är av mycket stor betydelse för ett livskraftigt näringsliv, för att skapa nya jobb och för arbetspendling. Här spelar våra tåg- och järnvägsförbindelser en mycket viktig roll. I tider med ökad arbetslöshet, ekonomisk kris och med krav på att man ska söka jobb i hela landet vid arbetslöshet är bra kommunikationer särskilt viktiga, om man får jobb på annan ort och måste pendla långa sträckor till arbetet. Pendeltågstrafiken är också ett hållbart miljövänligt alternativ till bilen som är ett av de vanligaste sätten att ta sig till och från jobbet. Därför tycker vi att det är anmärkningsvärt att vid fördelning av så kallade tåglägen inför har pendeltågstrafiken i kraftigt nedprioriterats i förhållande till den av SJ drivna trafiken. I EG-direktiv /14 punkt 11 står följande: Systemen för fastställande och uttag av avgifter och tilldelning av kapacitet bör möjliggöra lika och icke-diskriminerande tillträde för alla företag och i möjligaste mån söka tillgodose behoven hos samtliga användare och trafiktyper på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt. Vi föreslår att ges i uppdrag att prioritera kommande tåglägen i enlighet med EG-direktivet.
mot · GY02T500 · 2010-10-27 00:00:00 — Underlätta för tågstopp på mindre orter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för åtgärder som underlättar tågstopp på mindre orter. Bra kommunikationer är en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad och för en bättre miljö. I tider med ökad arbetslöshet, ekonomisk kris och med krav på att man ska söka jobb i hela landet vid arbetslöshet är bra kommunikationer särskilt viktiga, om man får ett nytt jobb på annan ort och måste pendla långa sträckor till arbetet. Tyvärr är det inte så . passerar allt för många tågavgångar många mindre orter som skulle behöva ett tågstopp för att öka möjligheterna för arbetspendling. För små kommuner och mindre orter ökar attraktionskraften när man väljer bostadsort om det finns möjlighet att ta tåget till jobbet. Möjligheterna till bra kommunikationer är också viktigt när företag bestämmer var de ska etablera sig. Att tåget stannar på stationen kan betyda mycket för utvecklingen på en liten ort. Därför är det viktigt att man ser över landets tåglinjer för att se vad man kan göra för att öka antalet tågstopp på mindre orter. Satsningar på infrastruktur är också ett effektivt sätt att stimulera sysselsättningen i dåliga tider.
mot · GY02T501 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett båtregister. Kommunerna betalar för hamnar, där båtarna kan lägga till. Rengöring av stränderna som följd av båttrafiken ligger också på kommuner/privata boende längs kusterna. Staten har ansvar för och större föroreningar som båttrafiken orsakar. Allt detta kostar, trots att dessutom bärs upp av ideella krafter. På samma sätt som på land förekommer vårdslöshet och fylleri i sjötrafiken. Kontrollen till sjöss är dock i det närmaste obefintlig. Här behövs mer resurser. Ett båtregister är dessutom en nödvändig förutsättning för en effektiv bekämpning av båtstölder och andra brott till sjöss.
mot · GY02T503 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reservera medel för att påbörja byggandet av Norrbotniabanan under innevarande mandatperiod. Sista helgen invigdes som sträcker sig upp till . Nästa etapp som är kvar för att koppla ihop hela är Norrbotniabanan (UmeåLuleå), som uppgår . Norrbotniabanan behövs av flera skäl, bland annat följande: Norrbotniabanan bidrar till bättre klimat. Att transportera personer och gods mellan och på tåg istället för med bil, buss eller lastbilar bidrar till minskning av de skadliga utsläppen som belastar klimatet och miljön. Enligt medför Norrbotniabanan minskade koldioxidutsläpp med /år. Norrbotniabanan bidrar till bekvämare och billigare transporter. Med en norrbotniabana skulle livet för Väster- och Norrbottningar som reser bli bekvämare. tar det mycket tid att resa mellan kuststäderna på grund av de dåliga vägarna, men med banan skulle regionen knytas ihop och det skulle bli lättare och gå snabbare att pendla till jobbet eller studierna. Alla kuststäder i skulle ha ett universitet inom 45minuters avstånd. Norrbotniabanan kan även bidra till att göra transporterna billigare både för företag och för privatpersoner. Enligt kommer företagens transportkostnader att sänkas . Norrbotniabanan bidrar till bättre regional utveckling. Järnvägsbyggen har ofta bidragit till regioners utveckling. Industrierna får det lättare och billigare att transportera sina produkter, vilket ökar konkurrenskraften. Samarbetet mellan våra regioner och kan utvecklas. samhällsekonomiska kalkyl visar att satsningen skulle ge tillbaka upp till 1,45 per satsad krona. Det placerar Norrbotniabanan i så fall bland de lönsammaste stora järnvägssatsningarna i . Arbetsmarknaderna blir mer differentierade och dynamiska. För den enskilde innebär det ökad valfrihet och mer utvecklingsmöjligheter. Möjligheterna för besöksnäringen bedöms öka i hela området tack vare förutsättningar att utveckla kommunikationerna till och från kustlinjen. Allt detta kommer bidra till att mera utveckling i både Väster- och . Norrbotniabanan bidrar till fler arbetstillfällen. Byggandet av Norrbotniabanan bidrar även till att öka arbetstillfällena i dessa två regioner. Dels kommer det att behövas folk att till bygga banan, dels kommer effekterna av Norrbotniabanan att leda till en mer utvecklad region som kan erbjuda fler arbetstillfällen. Det är beklagligt att Norrbotniabanan inte finns med i regeringens nationella plan. Regeringen har inte reserverat en enda krona i sin budget för byggandet av Norrbotniabanan. Regeringen envisas med att näringslivet och regionerna måste betala en del av kostnaderna. Med den logiken skulle aldrig ha utvecklats till det land som det är . Vi anser att det bästa för miljön, medborgarna, företagen och regionerna i Väster- och är att Norrbot-niabanans byggande påbörjas under innevarande mandatperiod.
mot · GY02T506 · 2010-10-27 00:00:00 — Likhet inför lagen i trafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att klara ut frågan om likhet inför lagen i trafiken när det gäller användandet av hastighetsövervakningskameror. För att lag och ordning ska gälla i trafiken, använder polisen olika medel för att säkerställa att trafikanter håller till exempel tillåten hastighet. En effektiv metod är hastighetsövervakningskameror. Dessa är placerade vid många vägar runt om i landet. Om ett fordon åker för fort, tas en bild som kopplar föraren till trafiköverträdelsen. Mc-förare kan komma undan från fortkörningsböter. Motorcyklar har inte en registreringsskylt framtill utan bara på baksidan. Detta innebär att foto inte kan användas för att koppla en mc och en förare till en hastighetsöverträdelse. Hastighetsbegränsningarna på våra vägar gäller för alla fordon och trafikanter. Ifall olika fordon behandlas olika av rättsväsendet så mister lag och ordning sin trovärdighet. hade motorcyklar registreringsskyltar både fram och bak. Införandet av hastighetsövervakningskameror återaktualiserar frågan. anser det rimligt att jämföra motorcyklar med bil när det gäller möjligheten att identifiera fordonet såväl framifrån som bakifrån, och vill se en utredning där frågan om teknisk lösning och utformning klargörs. Om vi i ska använda oss av hastighetsövervakningskameror måste dessa fånga samtliga fordon. Annars ska vi inte använda oss av denna metod för att fånga in dem som kör för fort. Det är en fråga om lika behandling på våra vägar och likhet inför lagen. Problematiken måste ut. de (M)
mot · GY02T508 · 2010-10-25 00:00:00 — Hela-landet-potten anslag till lokal och regional infrastruktur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att avsätta en särskild pott för lokala och regionala infrastruktursatsningar. Behovet av medel för infrastruktur är stort i hela landet. Vi anser därför att bör besluta om att avsätta medel till en särskild pott där länen via har möjlighet att ansöka om medel för infrastrukturåtgärder som har fokus på jobb, klimat och kollektivtrafik. Vilken typ av kollektivtrafik eller andra åtgärder som passar bäst i olika delar av landet beror mycket på de lokala och regionala förutsättningarna. Det är därför viktigt att länen själva får formulera vilken typ av lösningar som är bäst lämpade för just dem. Det kan handla om såväl bussåtgärder och anropsstyrd trafik som satsningar på lågtrafikerade banor. Cykelåtgärder eller kostnadseffektiva och/eller trafiksäkerhetshöjande mindre vägutbyggnader kan också vara en del. Hela-landet-potten ska användas till att utöka kollektivtrafiken, där del av anslaget kan användas för att förbättra utnyttjandet av lågtrafikerade banor. Åtgärder som kan vara till gagn för det lokala näringslivets behov av förbättrad kollektivtrafik, t.ex. anläggande av stickspår, bör särskilt beaktas. En viktig aspekt är också att åtgärderna ger effekt i närtid, både för att skapa jobb och ge snabba förbättringar för resenärer. Reinvesteringar i lågtrafikerade banor är ett bra exempel, de går snabbt att genomföra och i många fall finns en outnyttjad potential i fråga om kollektivtrafikresande. Medel ska kunna användas till försöksverksamhet som på ett trovärdigt sätt kan bidra till ovan nämnda målsättningar.