ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ442 · 2010-10-25 00:00:00 — Metanreduceringsstöd för stallgödsel och möjlighet att i större utsträckning även nyttja vall till biogasproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa metanreduceringsstöd för stallgödsel och utreda hur tilläggsersättningen inom miljöersättningen för vallodling kan omfatta även vall som används till biogasproduktion. Den omställning av energiproduktionen som sker saknar motstycke. På många håll i landet samverkar nu myndigheter, kommuner och företag med enskilda näringsidkare inom jordbruket för att på kommersiell grund framställa biogas genom att röta hushållsavfall, avfall från industriell livsmedelsproduktion, avloppsslam, gödsel och olika energigrödor. Denna utveckling är positiv på många sätt. Det skapar nya möjligheter för den gröna näringen att få avkastning på markerna, med möjlighet att bevara det öppna landskapet. Det ger en möjlighet för kommuner och livsmedelsföretag att leva upp till nationella mål om att omvandla avfall till energi. Det ger en god grund för omställningen från fossilbaserade till förnyelsebara bränslen. Rapporten till sektorsövergripande biogasstrategi är resultatet av ett regeringsuppdrag som syftar till att på lång och kort sikt öka användningen av biogas. Bakom rapporten står , och . I rapporten konstateras att den samhällsekonomiska vinsten med biogas är mer beroende av hur den produceras än vad den används till. All biogas är inte lika beroende av stöd för att konkurrera och all biogas medför inte heller samma samhällsnyttor. Förutsättningarna innebär att kostnaderna varierar kraftigt beroende på vilka råvaror som används. Rapporten visar att både det samhällsekonomiska och företagsekonomiska värdet är störst, att det är både billigast och bäst, i de fall rötningen blir en del i att sluta kretsloppet av växtnäring. Utredningen räknar med att den totala mängden biogas genom rötning kan öka från dagens cirka 1,5 till mellan 3 och . är lönsamheten inte tillräckligt god för att få en utbyggnad i någon större skala. Därför föreslås i strategin ett metanreduceringsstöd om 20öre per kWh producerad biogas baserad på stallgödsel. Det finns också en potential i biogasproduktion från grödrester och grödor såsom vall. Eftersom flerårig vallodling till biogas är ett exempel på gröda som både kan binda ner kväve ur luften, bidra till bättre markstruktur, verka ogräshämmande i växtföljden och skördas per växtsäsong föreslås att tilläggsersättningen i den befintliga miljöersättningen till vallodling i landsbygdsprogrammet ska vara möjligt att erhålla även för vallodling till biogas på samma sätt som för djurfoder. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att helt eller delvis genomföra förslagen i den nationella strategin för biogas, framförallt när det gäller metanreduceringsstöd och att erhålla miljöersättning till vallodling även för energiändamål.
mot · GY02MJ443 · 2010-10-27 00:00:00 — Ansökningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat stöd för uppgiftslämnandet i ansökningarna om ersättningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik. Reglerna som skall tillämpas vid ansökningar om ersättningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik är komplicerade och blanketterna är svåra att fylla i. För uppgiftslämnandet måste många anlita konsulthjälp. Länsstyrelsernas kontroll innebär i regel att dubbelarbete utförs, eftersom uppgifterna i regel kontrolleras och ansökningarna upprättats av kvalificerade medarbetare på redovisningsbyråer eller av andra konsulter. För upprättandet av fastighets- och inkomstdeklarationer lämnar ett underlag i utsända deklarationsförslag, som avsevärt underlättar de skatteskyldigas uppgiftslämnande. Jag anser att länsstyrelserna skulle kunna lämna ett motsvarande underlag och stöd för ansökningar om ersättningar, som lämnar för upprättandet av deklarationer. Detta skulle minska antalet fel i ansökningarna och minska det dubbelarbete som utförs. Jag anser att länsstyrelsernas arbete med ansökningarna skall ha större inriktning på att hjälpa uppgiftslämnarna att lämna korrekta uppgifter. Detta skulle underlätta arbetet med ansökningarna och minska länsstyrelsernas kontrollarbete. Regeringen bör få i uppdrag att utarbeta hur länsstyrelserna kan underlätta uppgiftslämnandet genom att lämna underlag för upprättandet av ansökningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik.
mot · GY02MJ448 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta för en höjning av EU:s mål för minskning av utsläpp av växthusgaser till till 2020. När EU beslutade om nya mål för klimatpolitiken antogs ett mål om minskning av växthusgasutsläppen till 2020, men med en möjlighet att öka det målet till , om andra länder följde efter. har forskarna blivit ännu tydligare på att en 20-procentig minskning är långt ifrån tillräcklig för att EU ska ta sin del av det globala klimatansvaret och att även 30 procents minskning är för lite. hålls nya internationella klimatförhandlingar i i . Inför dessa har bland andra EU:s klimatkommissionär föreslagit att EU:s mål höjs till en minskning , oavsett vad andra länder åtar sig. Bakgrunden är dels att det vetenskapliga underlaget visar att stora utsläppsminskningar krävs, men också att EU:s utsläpp har minskat så mycket att de ekonomiska konsekvenserna av att höja till 30 är obetydliga. har även de tyska, danska och brittiska regeringarna deklarerat att de kommer att kräva att EU antar ett 30-procentigt reduktionsmål eftersom EU annars riskerar att hamna efter i utvecklingen och introduktionen av ny teknik. Vi kan komma att bli frånsprungna av , , och andra om vi håller en så låg ambitionsnivå för vårt eget näringsliv och våra egna samhällen. Var väljer globala storföretag att introducera ny teknik? Självklart i de länder och områden som har en tydlig ambition att gynna sådan teknik på det gamlas bekostnad. anser att EU:s nuvarande målsättning är alltför låg och vår ambition är att höja målen kraftigt, men vi menar att EU åtminstone bör gå till och planerar arbetet i EU utifrån detta mål. bör liksom , och signalera krav på höjda målsättningar till inför klimatförhandlingarna i . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GY02N201 · 2010-10-13 00:00:00 — Fjällpaket en utvecklingsmodell för tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Fjällpaket bör stödjas och närmare följas som en nydanande och samordnande utvecklingsmodell för tillväxt. I finns drygt 100 000 bäddar för besökare, och utgör norra största vinterdestination. Enligt underlag som tagits fram av Region ligger turistföretagens utbyggnadsplaner i på ytterligare 27 000 bäddar , vilket enligt turismens tumregler innebär ca 2 000 nya jobb. Detta kan också ses i samband med att av landets totala investeringar i skidanläggningar enligt SLAO ägde rum just i . Den senaste säsongen i var i antal skiddagar och i företagens omsättning den bästa någonsin och överträffade då det som var den bästa säsongen dittills den året innan. sker nu omfattande insatser för förlängning av vintersäsongen och för en utvecklad barmarkssäsong där öppnandet av anläggningen Experium i var ett landmärke. För att den utveckling som redan ägt rum i ska kunna säkras och för att företagens investeringsplaner ska förverkligas pågår nu ett arbete med att samla de offentliga aktörerna och insatserna. Ett gemensamt och gränsöverskridande samarbete mellan lokal, regional och nationell nivå sker runt alla de förutsättningsgivande insatser som krävs och som behärskas av olika offentliga aktörer på olika nivåer. Det är en utvecklingsmodell som i till viss del kunnat ses i samband med kriser av olika slag men aldrig när raka motsatsen gällt. Region har etablerat Fjällpaket där de och de direkt berörda kommunerna, , och ingår för att i samverkan med turistnäringen diskutera, lägga fast och genomföra insatser som behövs och prioriteras samt etablera det samarbete som då krävs inom olika insatsområden. Inom det samordnade arbetet återfinns kompetensförsörjning, bostäder, lokal infrastruktur, utbyggnad av el, VA och värme men också sådant som nya utvecklade samverkans- och prövningsprocesser för miljö- och naturområdet. Här ligger även insatser för utvecklad marknadsföring och försäljning på nätet, affärsutveckling för små- och medelstora turistföretag samt nya utbildningsinsatser på gymnasie- och högskolenivå. Inte minst viktiga är också en förbättrad tillgänglighet till för besökare och varor med insatser inom infrastruktur, kollektivtrafik, en möjlig destinationsflygplats i samt förbättrade regionala och lokala transferlösningar för tåg, flyg och buss. Alltså allt sammantaget är Fjällpaket ett omfattande arbete, men också en ny utvecklingsmodell, för och därmed för tillväxten i norra . Jag anser att kommande effekter av Fjällpaket som en nydanande utvecklingsmodell bör vara av intresse att närmare följa och analysera inom Verket för tillväxtanalys. På samma sätt bör denna typ av upplägg vara av direkt intresse för andra nationella myndigheter som arbetsförmedling och skolmyndigheter. De skulle kunna bidra med kunskap och riktade insatser för att bli en del av det totala utvecklingsarbetet för tillväxt och i detta fall för ytterst starka besöksnäring som en utvecklingsmotor för norra . Det bör ges regeringen till känna.
mot · GY02N202 · 2010-10-20 00:00:00 — Samordning av insatser i nyföretagarprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning mellan olika organisationer inom nyföretagarprocessen. finns det många olika organisationer för att hjälpa människor som vill starta eget och förverkliga sina idéer. Det finns ett antal statliga organisationer som ser som sin uppgift att hjälpa människor, men det finns också kommunala och privata organisationer med samma eller liknande syfte. Var för sig är det ett gott initiativ och säkert en förhållandevis bra verksamhet men tillsammans kan alla olika organisationer göra det svåröverskådligt för den enskilde personen som vill starta eget. Det finns också gränsdragningsproblem mellan organisationerna och det kan bli problem när det uppstår en konkurrenssituation istället för samarbete mellan organisationerna. I bedriver kommunerna omfattande verksamhet i organisationen , men det finns också ett med ett liknande syfte. Även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning kan uppleva att det finns många organisationer som uppvaktar företagen om sina möjligheter. Här borde det ske en tydlig samordning mellan olika aktörer, och staten kan i vart fall för sin egen del renodla uppdragen och rollerna för och Norrlandsfonden samt andra offentliga aktörer. Med ovanstående motivering vore det önskvärt om regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för individen som söker kontakt med det offentliga. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02N203 · 2010-10-20 00:00:00 — Uppföljning av reglerna om osund konkurrens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av reglerna om osund konkurrens. Ett stort problem för de privata företagen i är att de har utsatts för konkurrens från offentligt drivna verksamheter. Det rör sig om verksamheter där enskilda offentligt ägda bolag eller förvaltningar konkurrerar mot enskilda företagare som inte har samma möjlighet till underprissättning eller andra offentliga subventioner. I fanns det till exempel ett privat djursjukhus som gick i konkurs efter att staten öppnat en klinik för smådjur i . I har genom sin företagshälsovård lagt ett anbud för sina tjänster som är väsentligt billigare än vad motsvarande privata företag har kunnat lägga i anbud. I företagshälsovård, en landstingsdriven verksamhet, har man till och med lagt in ett antal timmar som är helt gratis för kunden att utnyttja. Det handlar förmodligen om flera miljoner i subventioner. Lagen mot osund konkurrens är ett steg i rätt riktning. Då lagen är relativt ny och få fall har prövats av vore det önskvärt med en översyn av lagen, i samråd med näringslivets organisationer. Syftet med detta vore att se huruvida lagen har fått önskad effekt. Det vore även bra att se över möjligheterna att stifta en motsvarande lagstiftning för statlig verksamhet i syfte att undanröja en osund konkurrens från offentligt drivna verksamheter mot privata verksamheter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02N205 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om behovet av strategisk forskning om förändringar i nuvarande patentlösningar. Patentfrågor har diskuterats i samband med och i samband med utvecklingen av genetiskt diagnostiska metoder och nya mycket dyra läkemedel. Diskussionen har bl.a. rört frågan om det skydd som innehavaren av ett patent får är alltför omfattande och om det står i konflikt med andra särskilt skyddsvärda samhällsintressen. Etiska frågor som integritet och risken för diskriminering har även väckts i dessa sammanhang. Det har ansetts nödvändigt att ge en patentinnehavare omfattande rättigheter för att tjäna som incitament till utveckling av ny teknik och nya läkemedel. publicerad forskning (se t.ex. supplement till Genetics in Medicine vol. 12 nr ) har visat att i licensiering av patent på gener hindrar utvecklingen av diagnostiska metoder för ärftliga sjukdomar istället för att tjäna som incitament. I både och pågår även legala processer för att pröva rätten att patentera gener. Patentens funktion i utvecklingsländer inger särskilda bekymmer där många människor med allvarliga sjukdomar ställs utanför effektiv behandling eftersom priset på grund av patenten är alltför högt. Frågan om patent är komplicerad och drastiska förändringar skulle med säkerhet betyda störningar i en för samhället mycket känslig process. Behovet av mera kunskaper om hur alternativa system skulle se ut är stort. Framförallt behövs fördjupade konsekvensanalyser för att belysa effekterna av vad eventuella förändringar i patentsystemet skulle innebära. skulle kunna inta en ledande roll i denna utveckling om en strategisk satsning gjordes inom detta område. Dessa frågeställningar ingick inte i det uppdrag som Kommittén om patentskydd av biotekniska uppfinningar hade (SOU 2008:20). Mot bakgrund av vad som beskrivits här bör regeringen därför nu utreda frågan om behovet av strategisk forskning angående förändringar i nuvarande patentsystem. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GY02N206 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned Bergsstaten. Bergsstaten är ett särskilt beslutsorgan inom SGU, geologiska undersökning, med uppgift att bland annat handlägga och besluta i ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen. Bergsstatens historik sträcker sig då drottning förmyndarregering, med rikskansler i spetsen, beslutade om fullmakt och instruktion för den nya myndigheten . Bergsstaten har kontor i och . Sedan hundratals år har lagar som gör att vem som helst kan beviljas tillstånd att undersöka eller bryta en mineralfyndighet inom ett område, oavsett vem som äger marken. Bergsstaten beviljar dessa tillstånd. När ett tillstånd har beviljats inskränks fastighetsägarens rådighet över sin mark och på det sätt som beviljats i tillståndet. Tillstånd kan alltså beviljas för prospektering och utvinning utan att markägaren vill det eller har rätt att stoppa det. Detta innebär en mycket stor begränsning av äganderätten. Denna begränsning har möjligtvis varit berättigad historiskt när nya malmfyndigheter var mycket viktiga för landets ekonomiska utveckling, men känns det orättfärdigt att en statlig myndighet kan tillåta prospektering eller utvinning utan att markägaren, grannar, kommunen eller regionen kan hindra det. är ett avlångt land och förhållandena skiljer sig väldigt mycket från det glesbefolkade malmrika till det tätbefolkade med världens bästa . Att en myndighet fattar beslut om allvarliga inskränkningar i äganderätten för människor föranleder allt för ofta en stor misstro detta särskilt när de drabbade inte har någon möjlighet att själv påverka beslutet. Givetvis bör det även fortsättningsvis gå att prospektera och utvinna mineraler i , men beslutsbefogenheten bör decentraliseras till en regional och nivå. Länsstyrelserna, och senare regionerna när vi har nått fram till en regionindelning av vårt land, bör få ta över Bergsstatens tillståndsgivning medan kommunerna får möjlighet att utöva sitt planmonopol även vad gäller prospektering och utvinning. Markägaren bör ha sin äganderätt intakt, och vill någon annan prospektera får denna helt enkelt sluta ett avtal med markägaren.
mot · GY02N207 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för kommuner att vara behjälpliga vid starten och driften av sociala företag och kooperativ. Det är angeläget att vi i ser till att det finns olika möjligheter till företagande för att motverka långa arbetslöshetsperioder i konjunktursvackor. Morgondagens välstånd byggs av dagens nya idéer. Därför är det viktigt att ta tillvara på den potential som finns i de kooperativa och sociala företagen. Att starta sociala kooperativ och företag är en lyckosam metod för att ge de mest utsatta grupperna i vårt samhälle möjligheter till personlig och social utveckling och på samma gång få hjälp till ett meningsfullt arbete. I ett socialt kooperativ är vinstsyftet underordnat verksamhetens syfte. Det ger människor möjlighet att försörja sig genom eget arbete, i stället för att vara arbetslösa eller sjukskrivna. och sociala kooperativ är en entreprenörsform som har en lång tradition i . Den ger stort inflytande över arbetssituationen för den enskilde arbetstagaren genom det demokratiska förhållningssätt som tillämpas. Att kunna starta socialt företagande i samverkan med en kommun är en positiv åtgärd som gagnar såväl den enskilde arbetstagaren som den kommunala ekonomin. Det är därför viktigt att se över möjligheterna att på ett både enkelt och tillförlitligt sätt öka möjligheterna för kommuner att vara behjälpliga vid startande och drivande av sociala företag och kooperativ.
mot · GY02N208 · 2010-10-19 00:00:00 — Turist- och besöksnäringens framtidsutsikter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett ökat samhälleligt engagemang i turist- och besöksnäringens utveckling och av att ett branschprogram upprättas för näringen. Turist- och besöksnäringen har stor möjlighet att utvecklas i vårt land. Man kan beteckna den som en växande basindustri. Turistströmmen till ökar och branschen omsätter och har över 160 000 heltidsanställda. Den möjlighet kan erbjuda med fina och vackra naturmiljöer, kulturhistoriskt präglade städer och bygder, stora möjligheter till jakt-, fiske- och naturupplevelser och välskötta naturreservat måste tas till vara i större utsträckning. Möjligheterna att utveckla som turistland är stora. Det finns en outnyttjad potential för att skapa arbetstillfällen. Målet bör vara att fördubbla denna närings andel av BNP. Men det kräver ett betydligt mer medvetet statligt engagemang. Det krävs en djupare samverkan mellan näringen och samhällets olika aktörer. Ett s k branschprogram med huvudinriktning på marknadsföring av som turistland, utbildnings- och kompetensfrågor, kreativ utveckling av företag, nödvändig utveckling av infrastruktur och bredbandslösningar bör upprättas. Överhuvudtaget måste statens engagemang när det gäller att gå i spetsen för att marknadsföra internationellt rustas upp. Exempel från bl.a. visar hur en långsiktig och genomtänkt utveckling av turist- och besöksnäringen kan ge avsevärda effekter, framförallt på landsbygden. Att av alla bokningar inom turist- och besöksnäringen sker via webben visar vilken stor betydelse förbättrade möjligheter via bredband skapar. Att från samhällets sida tillsammans med näringslivet aktivt arbeta med bredbandsutbyggnad och uppgradering kommer att leda till fler anställda inom denna sektor. Inte minst för att stärka marknadsföringsmöjligheterna är detta viktigt. Här finns det anledning att ge Visit utökade möjligheter. Skräddarsydda utbildningar inom KY och yrkeshögskoleutbildningar är också av avgörande betydelse. Det är viktigt att det i samarbete med branschen arrangeras utbildningar med specialinriktningar som kanske passar turist- och besöksnäringen i vissa delar av landet. Ett sådant exempel är de behov som ett ökat intresse för vildmarksturism skapat. har en stor potential som turistland och därför är det ett övergripande samhällsansvar att strategiskt ta sig an branschens möjligheter till utveckling. En redan tung bransch kan därmed ges möjlighet att växa när det gäller både arbetstillfällen och ekonomisk omsättning.
mot · GY02N209 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och energipolitiken. får en förhållandevis stor del av vår energi från förnybara energikällor och miljöteknikbranschen, vilket är en av anledningarna till att ligger långt framme när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Detta är resultat av en målinriktad och långsiktig politik som inleddes . Stöd till vindkraft, solenergi samt biobränslen och därmed landsbygdsutveckling och alternativ användning av har ökat den förnybara energin markant. Utbyggnaden av fjärrvärme har också bidragit starkt till utvecklingen. Den svenska elintensiva basindustrin arbetar på ett positivt sätt med att hushålla med energin och genomföra effektiviseringar för att minska elförbrukningen. De gör omfattande investeringar för att uppnå detta och borde få ökad draghjälp från statliga myndigheter för sin insats i en omställning till förnybara energikällor. Med tanke på den lågkonjunktur som drabbat särskilt hårt bör det utredas möjligheter att ställa om tillverkningsindustrin till produktion av vindkraftverk, vilket skulle underlätta utfasningen av fossila bränslen i samhället. Handeln med utsläppsrätter och kostnader för transporter till marknaderna i och övriga världen medför att energin är ett viktigt instrument för de svenska exportföretagen. Regeringen beslutade om nya ägardirektiv för av långbänk. Tyvärr är de nya direktiven inte tillräckliga för att ska ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. Vi anser att behöver tydligare ägardirektiv som kraftigt ökar ambitionen att ta ledningen i omställningen till ett förnybar energiomställning.