ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N334 · 2010-10-20 00:00:00 — Utvärdering av genomförda avregleringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att snabbt utvärdera effekten av genomförda avregleringar. Under en lång rad av år har det skett omfattande avregleringar inom en rad tidigare reglerade områden. Det gäller sådant som flygtrafiken, taxinäringen, järnvägen, posten, el- och energimarknaden. har beslut fattats om avregleringar inom apotek, persontrafik på järnväg och . Även postens verksamhet förändras nu successivt genom bl.a. nedläggning av 337 företagscenter över hela landet som ska ersättas av postombud vid bensinmackar och livsmedelsbutiker. Eftersom avregleringarna sträcker sig så långt tillbaka som är det av största vikt att det nu sker en samlad utvärdering och bedömning av effekterna. Inte minst från ett regionalpolitiskt perspektiv är detta intressant. Parametrar som service, kvalitet, tillgänglighet och prisutveckling i hela landet bör analyseras. En utveckling mot större regionala klyftor, en sämre sysselsättningsutveckling på landsbygden och sämre service utanför tätorterna har säkerligen en del av sin förklaring i genomförda avregleringar. Redan nu kommer rapporter om försämringar i apoteksservicen på landsbygden när det gäller medicinleveranser trots att denna avreglering är genomförd . Detta sker även om privata företag som tar över tidigare statliga apotek på landsbygden fram till ska vara förbundna att garantera befintlig service. Därefter är risken för stora försämringar uppenbar. Inför avregleringen och även privatiseringen av har regeringens egna utredare pekat på att den med största sannolikhet leder till färre serviceställen på landsbygden och högre priser. Trots detta genomförs avregleringen. Ett annat exempel på en tvivelaktig avreglering är den pågående avregleringen av persontrafiken på järnvägen. grundläggande problem när det gäller järnvägens stomnät är kapacitetsbrist på spåret, inte behovet av fler och nya aktörer. Dessutom är den svenska avregleringen mycket långtgående då den i princip tillåter fri konkurrens på spåret. Risken är uppenbar för avsevärda prisökningar när privata aktörer ska plocka russinen ur kakan när det gäller exempelvis de mest lönsamma tågrelationerna inom fjärrtågnätet. Slutresultatet av avregleringen kan mot bakgrund av prisökningar bli ett minskat resande. Många av de sektorer som avreglerats är kopplade till ett övergripande samhällsintresse där en stark samhällelig reglering, samhällsägda bolag och långtgående ambitioner att klara en god service i hela landet utgjort grunden. När detta löses upp och marknadskrafterna i ökad utsträckning gör sig gällande får detta effekter på bl.a. den regionala balansen. En utvärdering som belyser detta perspektiv på avregleringarna och även föreslår handlingsvägar för att komma tillrätta med problemen är därför nödvändig.
mot · GY02N337 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional utveckling anslaget 1:1. finns det ett fördelningssystem till och numer även regionerna. Upplägget bygger på olika faktorer, bl.a. kopplat till hur arbetsmarknadsläget har sett ut i olika län. Systemet i sig är inte konsekvent och varje län får olika högt anslag per invånare Inom statens utgiftsområde 19: Regional tillväxt, finns anslaget 1:1 som ska användas till regionala tillväxtåtgärder. Dessa medel förfogar dels staten själv över (regeringen och ), dels länsstyrelser och regionala samverkansorgan. Förenklat kan därför anslaget 1:1 (tidigare 33:1) sägas vara länsstyrelsernas och de regionala samverkansorganens betalning för arbetet med regional tillväxt. Medlen får användas till projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken, men även företagsstöd, stöd till kommersiell service, såddfinansiering, sysselsättningsbidrag etc. Användningen regleras i särskilda förordningar. För projektmedel finns två huvudprinciper inga medel får ges till ordinarie verksamhet och anslaget får finansiera max av ett projekts budget. Som grund för denna verksamhet ligger också prioriteringarna inom den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning samt länens regionala utvecklingsprogram eller motsvarande. En översyn av anslaget 1:1 bör göras så att länen och regionerna har samma förutsättningar att arbeta med regional utveckling och samfinansiering. Vi kan konstatera att går miste om både EU-finansiering och nationell finansiering eftersom anslaget har effekt på hur stor uppväxling med andra medel som är möjlig. Samverkan med andra regioner försvåras p.g.a. olika ekonomiska förutsättningar. Nationella myndigheter ser inte heller som intressant samarbetspartner eftersom medfinansiering för olika satsningar saknas.
mot · GY02N338 · 2010-10-26 00:00:00 — Piratkopiering av svenska företagsprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad aktivitet och förbättrad lagstiftning för att motverka piratkopiering. Svenska företag utsätts kontinuerligt för att deras produkter piratkopieras av utländska företag som sedan försöker sälja billiga kopior. Att driva en rättsprocess mot de utländska företagen kostar stora summor. För att påbörja en rättslig process kan kostnaden ligga på ca enligt uppgifter från utsatta företag. Detta är en kostnad som kan vara alltför stor för många företag. Regeringen säger att den arbetar för att svenska företag ska kunna växa och utvecklas som många företag har uppenbara problem med att deras produkter utsätts för piratkopiering. Detta får negativa konsekvenser för möjligheten till utveckling av företagen. I andra länder där upphovsrättslagarna är starkare är inte problemen lika stora som i . Piratkopiering och andra immaterialrättsliga intrång är ett internationellt problem. Det finns länder som tillhandahåller ett otillräckligt skydd. måste därför gå i spetsen för arbetet inom EU för att komma tillrätta med detta problem.
mot · GY02N339 · 2010-10-26 00:00:00 — Strategisk satsning på riskkapital och företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om näringspolitik. De institutioner som finns för att förse företagen med utvecklingsstöd och riskkapital behöver förstärkas. För att företagen ska kunna utvecklas och ha möjlighet att göra nödvändiga investeringar är det nödvändigt att det finns en väl fungerande riskkapitalmarknad. Företagen i , men även i andra delar av vårt land, har svagare ekonomisk bas än svenska företag i genomsnitt och har därför svårt att få tillgång till nödvändigt riskkapital. Då företagens möjlighet är en viktig del i arbetslinjen inga företag, inga arbetstillfällen så borde det vara en strategisk satsning från statens sida att på olika sätt stödja åtgärder som skulle underlätta för företagen när det gäller tillgång till riskkapital.
mot · GY02N340 · 2010-10-19 00:00:00 — Utlandsfödda företagares möjligheter att få lån och krediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån. Statistik visat att utlandsfödda är de som brukar drabbas värst av arbetslöshet. För många utlandsfödda svenskar blir vägen ut ur arbetslösheten att starta eget företag och på så sätt skapa sig ett eget jobb. Tyvärr har det visat sig att utlandsfödda har svårare att få lån och krediter. Enligt en rapport från har andelen som sökt men inte fått lån ökat . En tredjedel av dem som är födda utomlands och söker lån får avslag som bara en åttondel av företagare födda i nekas lån. Ska vi kunna skapa jobb och stimulera småföretagandet i är det viktigt att detta sker på lika villkor, oavsett om man är född i eller utanför . Vi kan inte stänga invandrarföretagare ute om vi eftersträvar att skapa fler jobb. Därför är det viktigt att småföretagarlån i större utsträckning även riktas till utlandsfödda företagare.
mot · GY02N341 · 2010-10-19 00:00:00 — Livsmedelsindustrin i och behovet av ett branschprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett branschprogram för livsmedelsindustrin. I har jordbruket och livsmedelsindustrin en framträdande roll. Ägg-, ost- och köttproduktion blandas med produktion av färdiglagad mat från exempelvis i och . är det djurtätaste länet i landet när det gäller nötkreatur, får, grisar och mjölkkor. Här finns även en omfattande foderproduktion. Livsmedelsproduktionen har genomgått stora förändringar . Den har framför allt blivit mer specialiserad och utsatt för en internationell konkurrens. Kraven på förnyelse, förbättring och effektivisering har ständigt ökat. Scans beslut att bland annat lägga ned all nötslakt och nästan all grisslakt i kan ses i ljuset av denna utveckling. De 65 000 nötkreatur som slaktas i ska istället transporteras till och merparten av de 650 000 slaktgrisarna till . som effektiviseringstrycket ökat ställs allt högre krav på en god djurhållning. Det gäller inte minst för köttproduktionen där det finns en vilja från samhället att minska antalet långa djurtransporter. Allt fler konsumenter efterfrågar också mer ekologiskt odlad och lokalt producerad mat. Scans centralisering är därför djupt olycklig då den går emot både vad samhället vill och vad allt fler konsumenter efterfrågar. Utvecklingen pekar dock på behovet av att ta ett helhetsgrepp om och som främsta matlän och kornbod. Här finns definitivt en tro inom jordbrukssektorn och livsmedelsindustrin, och den framtidstron måste vi ta till vara. Att utveckla jordbruket och förädlingen av dess produkter är också lönsamt för samhället. exporterar vi livsmedel för . För att stärka konkurrenskraften och ytterligare utveckla livsmedelsindustrin bör regeringen därför ta fram ett branschprogram. Programmet ska bland annat inriktas på forskning, utbildning och infrastruktur. Stat, kommuner och landsting, industrin, fackliga organisationer, universitet och högskolor är några av de intressenter som bör ingå i programarbetet.
mot · GY02N342 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säga nej till uranbrytning i I återfinns särskilt skyddsvärda områden som är av stor vikt för vattenförsörjningen genom sin geologiska formation av kalkstens- och sand-stensakvifärer. Odlingslandskapets natur- och kulturvärden kan och ska bevaras samt utvecklas i takt med naturen. Natur- och kulturarvet är en enorm tillgång och all utveckling måste ske utifrån en ekologisk grundsyn. Att bruka naturresurser varsamt är ett måste för att vi ska kunna bevara vår natur och miljö till kommande generationer. Inom ekologiskt särskilt känsliga områden måste den ekologiska hänsynen förstärkas gentemot andra, mindre hänsynstagande, intressen. Uranbrytning är en mycket miljöfarlig verksamhet. Det visar erfarenheter från en rad urangruvor runt om i världen, så även i . Vid utvanns uran genom lakning av krossat skiffer 19651985 och brytningen skedde i dagbrott. Miljöriskerna vid uranbrytning är större och av en annan karaktär, än vid annan gruvdrift, då det i samband med uranbrytning uppstår stora mängder radioaktiva brytningsrester som i sin tur riskerar att sippra ut i våra vattendrag. Det skulle få oerhörda negativa konsekvenser för vår natur. För oss är möjligheten att styra hur våra naturresurser används viktig. Detta gäller speciellt med tanke på uranets olika användningsområden, där det viktigaste användningsområdet är som kärnbränsle i kärnkraftverk, en energikälla som inte ingår i ett uthålligt energisystem. Men uranet kan också vidareförädlas för att framställa kärnvapen. En annan biprodukt i framställningen av uran för bränsle är utarmat uran som används i vapenframställning. är otroligt vackert och har stora naturrikedomar. Vi har en ren miljö som ger livskvalitet till länets invånare och besökare. Vi har en vacker natur som också ligger till grund för vår turistnäring, en näring som innehåller stora utvecklingsmöjligheter. Vi vill ha en utveckling av ren och förnybar energi baserad på vind- och vågenergi samt biomassa. En ren och fin miljö att lämna över till nästkommande generationer, en ren och fin miljö som fortsätter att attrahera turister. Därför säger vi nej till uranbrytning. Vi står också bakom de krav på lokalt och regionalt inflytande över den s.k. minerallagens bestämmelser i samband med prospektering m.m. av mineraler o.dyl. som fördes fram i de motioner som vi gav stöd till .
mot · GY02N344 · 2010-10-25 00:00:00 — Gynnsammare regler för flera unga företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa gynnsammare regler för att få fler unga entreprenörer. av de sysselsatta var företagare 2008, men enligt Entreprenörskapsbarometern skulle vilja vara det. Det visar tydligt att det behövs ekonomisk stimulans för att våga ta steget. Dagens unga kan bli historiens bästa entreprenörer. Det krävs många åtgärder för att fler människor ska ha möjligheten att inte bara starta ett företag utan också ha möjligheten att driva företaget mer långsiktigt. Ett stort problem för unga är bristen på kapital. För att få ett lån måste du ha någon säkerhet eller sparat kapital, något som unga ofta saknar. En sätt för ökad möjlighet till investeringskapital är mikrolån. Mikrolån är små lån utan säkerhet som istället bygger på en bra och trovärdig företagsidé. Det skulle skapa en grundplåt som är så viktig för att ta steget och förverkliga sin dröm. Det är inte enbart investeringskapital som är viktigt utan också möjligheten att kunna täcka sina levnadsomkostnader de första kritiska åren. Vi bör se på möjligheten att införa ett CFN-lån för företagare en motsvarighet till CSN. Många nyföretagare har svårt att klara sina levnadsomkostnader under det första kritiska året. Men man måste köpa mat, kläder, bussbiljett och kunna betala sin hyra även om man har ett företag som håller på att startas. CFN-lånet ska kunna utgå som ett månatligt lån med samma ränte- och återbetalningsregler som för studielånet. Det månatliga företagarlånet bör under åtminstone vara möjligt att ta på samma nivå som totalbeloppet i studiemedelssystemet. Detta belopp bör dock till utgöras av lån. måste du också vara arbetslös för att ha rätt till ett starta-eget-bidrag. Det är helt orimligt. Företagande är ingen plan B, eller en reträttväg om du inte blir anställd. Alliansregeringen har sänkt åldern för starta-eget-bidraget så att även unga arbetslösa kan ta del av det. Det är bra. Nästa steg bör vara att sänka starta-eget-bidraget till myndighetsåldern. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02N345 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja Ung Företagsamhet, Drivhuset m.fl. som skapar möjligheter för fler unga entreprenörer. Fyra av tio unga vill hellre vara företagare än anställd, men allt för få unga tar steget och gör drömmen till verklighet. I har vi äldsta företagare, vi befinner oss i en situation där var fjärde företagare planerar att dra sig tillbaka . För näringslivets fortlevnad måste vi satsa på kommande generation företagare. Det måste bli ett självklart val för unga att starta sitt eget företag, oavsett om man precis har slutat skolan, är arbetslös eller har en anställning. Men hindren för att bli företagare kan ibland uppfattas som för höga. Det ska vara lika naturligt att vara företagare som anställd, och denna värdering grundläggs till stor del i skolan. Därför måste skolan få i uppdrag att också utbilda i entreprenörskap. I yrkespraktik ska man inte bara lära sig yrket utan även få en inblick i företagandets villkor. Ung Företagsamhet har spelat en viktig roll på landets gymnasieskolor i rollen att få fler unga att testa på att driva företag. UF når av gymnasieeleverna, och av dem som drivit ett UF-företag som gymnasieelev är företagare som vuxna. Det är en oerhört positiv siffra. Ung Företagsamhet kan visa eleverna vägen till framtidens jobb och företagande. Även satsningar på Drivhuset på högskolor och universitet bör främjas, liksom och inkubatorer runt om i landet. Alla gymnasieelever på såväl teoretiska som praktiska program, bör få möjlighet att driva eget företag på gymnasiet. Alliansregeringen höjer nu anslagen till satsningar på entreprenörskap i skolan, och det är viktigt att fortsätta så att alla gymnasieelever som vill ska få möjligheten att driva UF-företag. Det skulle kunna resultera i många nya företagare och är viktigt inte minst för att vi aldrig har haft en ungdomsgeneration som varit mer positiv till företagande som . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02N347 · 2010-10-15 00:00:00 — Tillståndshanteringen och avgiftsbelastningen för säsongsföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverken för säsongsföretag. Företag och företagare är grunden till vår välfärd. Det är de som skapar arbete, välstånd och tillväxt. Företagens omfattning, driftsform och verksamhet varierar i stor utsträckning. Därför är det av oerhörd vikt att vi har en flexibel lagstiftning som tar hänsyn till dessa faktorer. Tyvärr är så inte fallet. Säsongsföretag är, vilket namnet antyder, oftast verksamma under ett fåtal månader . Deras verksamhet har inte alltid lika stor omfattning eller omsättning som större företag som är verksamma året om, men är likväl av betydande art för turistnäringen och glesbygden. Nuvarande lagstiftning tar inte hänsyn till dessa skillnader. Genom att underlätta regelbördan främjas företagandet på mindre orter och på landsbygden. Som exempel kan ansökningsavgifter för servering av mat eller alkoholhaltiga drycker nämnas där tar man ut en lika stor avgift för säsongsföretag som för företag verksamma året om. En del av den avgift som erläggs används till att bekosta den tillsyn av företaget som kommunen utför. endast är i drift ett begränsat antal månader minskar också behovet av så kallad administrativ inre tillsyn. Den fasta tillsynsavgiften bör därför fördelas över de månader som verksamheten bedrivs. Den rörliga tillsynsavgiften som baseras på årsomsättning av alkoholförsäljningen bör därför kvarstå, i likhet med gällande lag, som en fast summa då den baseras på behovet av yttre tillsyni verksamheten. Av ovanstående anledningar bör regeringen göra översyn av befintlig lagstiftning så att den anpassas till driftsform, verksamhetens omfattning, behov och verksamhet. Regeringen bör vidare utreda möjligheten för en rättvisare avgiftsbelastning och tillsynsavgiftshantering för säsongsföretag. i (M)
mot · GY02N350 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att säkra bra lånemöjligheter för små och medelstora företag. I började framväxten av kreditgarantiföreningar . Detta är alltså ingen ny företeelse. Småföretagarna, det vill säga företag med färre än 50 anställda, omfattar av alla företag i och dominerar de flesta branscher. Entreprenörskap genom start av nya företag och utveckling av mindre företag är alltså avgörande för sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Tillgång till finansiering är en viktig aspekt för att främja entreprenörskap. Små och medelstora företag behöver pengar för att starta, växa och förändras. Ett växande problem för många små och mindre företag är tillgång till kapital för utveckling. Detta visade sig inte minst då vi var mitt uppe i en internationell ekonomisk kris, då det var väldigt viktigt att våra företagare och nya företagare vågade satsa. Det är därför viktigt att det finns bra lånemöjligheter för små och medelstora företag. Med det regelverk som styr bankernas bedömningar är det ibland svårt att klara möjligheten att via banklån finansiera företag fullt ut. En väg att förbättra lånemöjligheten för företag vore att stödja utvecklingen och uppbyggnaden av kreditgarantiföreningar. Gruppen av kreditgarantiföreningar i har sökt kapital för att kunna fortsätta sin verksamhet att förse mindre företag med en kompletterande säkerhet för finansiering i banker och kreditinstitut. Detta har inte lyckats. Verksamheten kommer därför att avvecklas, vilket innebär att föreningarna kommer att avvecklas, i den takt som utestående garantier löper ut. När nu kreditgarantiföreningarna försvinner måste det viktiga arbete som dessa gjort med att stödja inte minst kvinnors och nysvenskars entreprenör-skap fortsätta i en annan form. Det är nu än mer viktigt att regeringen ser över situationen för att främja entreprenörskap. Att exempelvis kvinnor och nysvenskar, och övriga kreativa drivande av småföretag, får hjälp med startkapital för att våga satsa på nya initiativ är viktigt nu när kreditgarantiföreningarna avvecklas.
mot · GY02N351 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett regelverk som förenklar förutsättningarna för småskalig elproduktion inom . skall EU:s direktiv om främjande av förnybar energi vara implementerat. Enligt direktivet skall tillträde till elnätet för förnybara energikällor garanteras eller prioriteras. Direktivet innehåller förslag till åtgärder som ska främja en ökad användning av förnybar energi. Till dessa hör att förenkla tillståndsprocesser, anpassa byggregler, öka informationen om teknik och stödsystem samt underlätta tillträdet till el- och gasnät för förnybar energi. Direktivet ålägger transmissions- och distributionsansvariga att utarbeta och offentliggöra standardregler för hur kostnaderna för teknisk anpassning ska bäras och fördelas samt ge nya producenter som vill ansluta sig de uppgifter som krävs, däribland detaljerade uppskattningar av anslutningskostnaderna och en rimlig tidsplan för anslutning till nätet. Den statliga , som presenterade sitt betänkande , föreslog olika åtgärder för att öka anslutningen av förnybar elproduktion. Dessa förslag återfanns i huvudsak i regeringens energiproposition (prop. 2008/09:163) . En av de mest angelägna åtgärderna är möjligheten att leverera el till elnätet utan att betala nätavgift för den som tar ut mer el från nätet än vad han eller hon matar in. Den småskaliga elproduktionen där villaägare installerar solceller eller det småskaliga jordbruket som anordnar vindkraft i mindre skala är därför steg i rätt riktning som skall uppmuntras. Det är därför uppmuntrande att följa regeringens arbete med att göra förenklingar för elproducenters nätanslutningar. Bland annat har uppdrag getts till att ta fram ett regelverk för hur krav kan formuleras på transmissions- och distributionsansvariga att ge nya producenter som vill ansluta sig till systemet de uppgifter som krävs, däribland detaljerade uppskattningar av anslutningskostnaderna och en rimlig ungefärlig tidsplan för föreslagen anslutning till nätet. När fastighetsägare och småskaliga företag kan bli elproducenter och få intäkter från överproduktion kommer vi att se en snabb utveckling som gynnar både miljö och företagsanda. Därför bör anslutningskostnaderna hållas nere för att utvecklingen med småskalig elproduktion snabbare ska expandera. Det är viktigt att regeringen nu går vidare med sitt arbete att förenkla förutsättningarna för småskalig elproduktion, inte minst när det gäller regelförenklingar.