ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fi212 · 2010-10-25 00:00:00 — Möjligheter för mindre företag att delta i offentliga upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ökade möjligheter för mindre företag att delta i offentliga upphandlingar. I den allmänna debatten föreslås ofta att såväl närliggande som mindre företag ska ges större möjligheter att få leverera till kommunala verksamheter. Det kan handla om skolmat och mat till äldre där miljöskäl eller andra skäl gör att lokala företag bör komma ifråga som leverantör. Mat i skolor och i äldreomsorgen ska både vara god och nyttig. Främst de svenska råvarorna, att djuren är fria från många sjukdomar och att vi har en restriktiv lagstiftning för djurhållning förs fram som argument för att upphandla mat och att handla lokalt. Tyvärr upphandlas ofta stora volymer och priset får en allt för avgörande betydelse i förhållande till kvalitet och olika miljöhänsyn. Målet för den offentliga upphandlingen är att den ska vara effektiv och rättssäker. Den ska syfta till att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Självklart ska skattemedel användas på bästa sätt, och priset är inte oviktigt. Men det är också viktigt att kommuner, landsting och andra offentliga upphandlare kan använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag i lokalområdet. Det är därför önskvärt med en översyn som syftar till att använda offentlig upphandling som medel för att verka för samhällspolitiska mål som avser hållbar utveckling, miljöhänsyn, sociala och etiska hänsyn samt ökad medverkan av små och medelstora företag, gärna med lokal prägel.
mot · GY02Fi215 · 2010-10-18 00:00:00 — Fördragsfäst undantag från EU:s monetära union tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva ett svenskt undantag från EU:s valutaunion. avvisade en klar majoritet av de svenska väljarna i en folkomröstning ett inträde i EU:s valutaunion. framstår detta beslut som mycket klokt. Fria från euron har vi i haft lägre räntor, en växelkurs som är bättre anpassad till vår ekonomiska situation och en bättre ekonomisk utveckling än euroområdet. är EU:s valutaunion i djup kris och den gemensamma valutapolitiken försvårar möjligheterna till ekonomisk återhämtning i flera av de berörda länderna. Trots det klara utfallet i folkomröstningen har inte begärt undantag i för vårt deltagande i EU:s valutaunion. I strikt juridisk mening är därför förpliktigat att anpassa sig och ansluta sig till EMU:s tredje steg, den gemensamma valutan. Vi menar att denna underlåtenhet att kräva ett fördragsfäst undantag för valutaunionen utgör en brist på respekt för resultatet av folkomröstningen. Två EU-länder, och , har undantag från valutaunionen i . undantag från är mer omfattande och tydligare än . Regeringen bör ta ett initiativ i om att tillföra ett svenskt undantag från EU:s valutaunion efter brittisk modell. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02Fi217 · 2010-10-22 00:00:00 — Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas investera i vapenindustrin. AP-fonderna, som förvaltar våra gemensamma pensioner, har både etik- och miljöregler för vilka företag man investerar i. Sedan reglerna infördes har de uppdaterats och förfinats allt mer, vilket vi tycker är bra. Det finns t.ex. riktlinjer om att placeringar inte ska göras i verksamhet som är involverad i barnarbete, att man ska respektera seriösa affärsmetoder (d.v.s. inte involverade i mutor etc.) och att man ska placera i enlighet med de mänskliga rättigheterna enligt FN:s definition. Vi anser att dessa riktlinjer för god etik- och miljöplacering också måste innehålla riktlinjer om förbud mot att placera i vapenindustrin, bl.a. klustervapen. Det kan inte vara rimligt att våra gemensamma pensionspengar ska användas för att tjäna pengar på försäljning av klustervapen och andra vapen. Vi anser inte att det kan anses vara i enlighet med god etik och moral och borde därför vara förbjudet. FörstaFjärde AP-fondernas etikråd har beslutat att fondernas pengar inte ska investeras i företag på grund av deras produktion av bl.a. klustervapen, vilket är bra. Om AP-fonderna tar detta beslut så bör det ju inte vara svårt att också tydligt helt ta avstånd från vapenindustrin när det gäller AP-fondernas investeringspolicy. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Fi219 · 2010-10-21 00:00:00 — Översyn av lagen för offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra regler för och tillsyn av offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling är ett viktigt och bra instrument för staten och andra offentliga aktörer att genomföra större inköp av varor och tjänster. Den offentliga upphandlingen medför att den offentliga aktören kan effektivisera administrationen kring upphandlingen. Dessutom är en stor fördel med upphandlingsförfarandet att företag i en transparent process kan konkurrera med varandra om att ge det bästa anbudet. Det finns dock vissa problem med processen kring den offentliga upphandlingen, speciellt för småföretag. Förordningen om den statliga inköpssamordningen säger att små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingarna ska beaktas. Undersökningar visar dock att endast en minoritet av landets småföretag deltar i offentliga upphandlingar, en marknad som utgör ca . Det finns flera förklaringar till att detta. som är den myndighet som ansvarar för att reglerna kring offentlig upphandling upprätthålls pekar på följande faktorer: Strävan efter rättvisa leder till detaljerade och svårtolkade regler, vilket försvårar och i praktiken omöjliggör en regelrätt tillämpning. Upphandlande myndigheter föredrar stora och därmed färre upphandlingar för att dels uppnå ett lägre pris genom att upphandla en större volym, dels undvika de administrativa kostnader som det komplicerade regelverket ger upphov till vid varje upphandlingstillfälle. Myndigheterna saknar resurser att upprätthålla den kompetens som krävs för att kunna det komplicerade regelverket. Det finns en misstro bland små och medelstora företag att reglerna verkligen följs vid upphandlingar. Dåligt utnyttjande av elektronisk upphandling. Mot bakgrund av att det finns uppenbara problem för småföretag att delta i offentliga upphandlingar på rimliga villkor borde regeringen se över reglerna kring offentlig upphandling och ge bättre verktyg att övervaka att reglerna följs.
mot · GY02Fi220 · 2010-10-26 00:00:00 — Svenska djuromsorgskrav vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav på svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men det snedvrider också konkurrensen gentemot utländska uppfödare genom att svenska produkter blir dyrare. Inte heller det offentliga kan upphandla svenskt. I stat, kommun och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Det borde vara en självklarhet att stat, kommun och landsting följer den svenska lagstiftningen när de upphandlar varor och tjänster. Men enligt ansvarig för upphandlingen får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Det är en uppfattning som stöds av sakkunniga på Kommuner och Landsting samt . Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Exempelvis upphandlade jämtländska kommuner och tvingades köpa in de billigare finska äggen, eftersom de inte kunde ställa krav på att livsmedel ska ha framställts enligt svensk lag. Lagstiftningen och reglerna kring den offentliga upphandlingen måste ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav på att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg. Efterfrågan för närproducerat med lokal förädling har ökat vilket gjort att utbudet växer . Med fler kvalitativa råvaror finns fler som skulle kunna deltaga i offentliga upphandlingar.
mot · GY02Fi221 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sommarjobb för gymnasieelever. I är ungdomsarbetslösheten ett stort problem som måste mötas med kraft. Möjligheten att visa upp sig och sina kunskaper för en arbetsplats är ovärderlig. Att arbetsplatsen i sin tur får möta de människor som eventuellt kan vara intresserade av branschen är bra för framtiden. För den unge som får ett jobb betyder det också en möjlighet att finansiera sin sommar och börja ta stegen ut i vuxenlivet. En form av sommarjobbsgaranti för ungdomar i gymnasiet skulle kunna ha många fördelar. Det kan vara ett gemensamt ansvar för kommuner och landsting att lösa uppgiften, i nära kontakt med de lokala företagarna. Kommuner kan underlätta för företagare genom att till exempel anordna handledarutbildningar för sommarjobbare.
mot · GY02Fi222 · 2010-10-22 00:00:00 — Statens köp av ädelträ tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten aldrig bör köpa ädelträ till sin verksamhet, vilket kan uppnås genom att tydliga miljöhänsyn tas vid offentlig upphandling. köper den svenska staten möbler för . Det är mycket angeläget att dessa möbler inte är gjorda av det trä som sammantaget brukar kallas ädelträ. Med ädelträ avses ett flertal träslag som har det gemensamt att de avverkas i regnskogsområden. Det finns märkningar som ska garantera att träet inte skadar naturen och/eller hotade biotoper, men tyvärr är denna märkning inte säker. ser vi hur skövlingen av regnskog hotar en stor mängd olika arter, arter som finns för sin egen skull, men som också kan hjälpa människan att förstå sin egen utveckling, så kallade primater som gorillor och schimpanser, eller hjälpa oss att lösa livsviktiga problem, många mediciner kan till exempel utvinnas ur växter. För att säkert förvissa sig om att inte bidra till skövlingen är det enda rätta att den svenska staten aldrig köper in ädelträ. Det kan ske genom att tydliga miljöhänsyn tas vid offentlig upphandling, särskilt som vi har en inhemsk produktion av trä av många träslag, som vi borde gynna istället.
mot · GY02Fi223 · 2010-10-25 00:00:00 — Offentlig upphandling av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en mer allsidig bedömning bör göras vid upphandling av livsmedel till den offentliga sektorn. upphandlar kommuner, landsting och staten livsmedel för mycket stora summor. Vid dessa upphandlingar borde det självklart vara så att man ställer relevanta miljö- och djurskyddskrav krav som enligt vår mening bör motsvara de krav som vi som nation ställer på producenter av livsmedel i vårt land. En vanlig missuppfattning är att lagen om offentlig upphandling bara handlar om lägsta pris och inte kvalitet. Men självklart kan man som offentlig upphandlare ställa krav på t ex djurskydd genom specifika kvalitetskrav i förfrågningsunderlaget vid en upphandling. Det kan vara att ägg ska komma från höns som har sittpinnar och tillgång till sand, från höns som inte har avklippta näbbar eller kött från grisar som har strö att böka i. debatteras det ofta om maten i medier, i politiska debatter och hemma vid köksbordet. Det kan handla om matens kvalitet på t ex äldreboenden och skolor, men debatten har också bidragit till att många konsumenter blivit allt mer medvetna om både matens påverkan på miljön och vikten av ett gott djurskydd. Om dessa två parametrar mer genomsyrade den offentliga upphandlingen skulle det kunna vara ett både marknadsbaserat och kraftfullt styrmedel mot en mer långsiktigt hållbar konsumtion och det inom hela EU. Med det som anförts i motionen föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening att motsvarande krav som ställs på dem som producerar livsmedel i vårt land ställs som krav på de livsmedel kommuner, landsting och stat upphandlar för offentlig konsumtion.
mot · GY02Fi225 · 2010-10-20 00:00:00 — Externa revisorer för skattefinansierade välfärdsföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till externa revisorer för skattefinansierade välfärdsföretag. Med fler aktörer inom välfärdssektorn förbättras kvaliteten, nya idéer tillförs och de anställda kan välja arbetsgivare eller starta eget. Det har dessvärre förekommit flera fall av missförhållanden gällande till exempel privata förskolors ekonomi. Lyckligtvis är detta undantag snarare än regel inom barnomsorg, skola och vård. Det är av största vikt att skattepengar används korrekt, inte minst när det handlar om kärnverksamheter som skola, vård och barnomsorg. Kommunerna och landstingen bör därför kunna, utöver företagens egna revisorer, utse en extern revisor för att få en större insyn i verksamheten och undvika ekonomiska missförhållanden. Detta bör i första hand gälla de större företagen eller koncernerna, och denna revision skulle företagen själva få bekosta genom exempelvis en årlig avgift. använder sig av ett system där de utser en revisor förutom de som bankerna redan själva har. Ett liknande system skulle kunna fungera vad gäller välfärdsverksamheter som till större delen är skattefinansierade. Det avgörande är att garantera en hög kvalitet i dessa välfärdsverksamheter och att skattemedel används till just detta. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att införa ett externt revisorssystem för välfärdsföretag inom skola, barnomsorg och vård vars verksamheter till största delen finansieras via skattemedel.
mot · GY02Fi226 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra lån utan ränta. Det bor mellan 400 000 och 500 000 muslimer i . Många av dem skulle vilja använda ett banksystem som är förenligt med islam. Men finns inget bankalternativ utan ränta i , dock finns det ett ökat intresse för islamisk finansiering i . Denna situation försvårar för muslimer som lever i att skaffa ett hus eller en bostadsrätt, vilket inte förbättrar den segregation som finns i en del bostadsområden, samt att starta eget företag. I länder som och finns internationella banker som erbjuder islamisk finansiering till sina kunder, men inte i . Då islam bland annat förbjuder räntetransaktioner skulle problemet kunna lösas genom att man istället för ränta betalar en avgift till banken. En bank kan då köpa en bostad som sedan hyrs av kunden. har uttalat att det inte finns några direkta hinder i rörelselagstiftningen, men banker får inte äga fastigheter rakt av, dock skulle man till exempel kunna bilda ett bolag som äger fastigheterna. Å andra sidan menar att islamisk finansiering skulle kunna skapa problem i fråga om konsumentskyddslagstiftningen och skattelagstiftningen. I det senare exemplet rör det sig om avdragsrätt när vi betalar ränta på lånen, då en lika långtgående avdragsrätt för avgifter för lån inte existerar. Islamisk finansiering kan öppna möjligheterna för flera av våra invånare i att finansiera sitt boende eller företagande. Det underlättar skapandet av nya företag och arbetstillfällen samt att skaffa ett eget boende. Därför bör möjligheten att den berörda lagstiftningen anpassas till att möjliggöra islamisk finansiering i ses över.
mot · GY02Fi228 · 2010-10-19 00:00:00 — Räntor och avgifter vid indrivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om räntenivåer och avgifter vid indrivningsverksamhet. hamnar människor i trångmål när det gäller ekonomin. Det kan handla om arbetslöshet, sjukdom eller skilsmässa. Om man då inte klarar av att betala sina räkningar skickas de mycket snabbt till indrivningsföretag. Dessa företag kan helt fritt sätta nivån på kravavgifter, administrationskostnader och ränta på kapitalskulden. Avgifterna är alltid betydligt högre än i andra sammanhang och räntan sätts skyhögt. Sammantaget rusar kravbeloppet i höjden till belopp som blir helt omöjliga eller mycket svåra för den skuldsatte att klara av att betala. På den i övrigt reglerade finansmarknaden råder normala och fullt acceptabla räntenivåer. Att det då vid indrivning finns räntor som i andra sammanhang betecknas som ocker anser jag helt oacceptabelt. Dessutom främjar det inte den skuldsattas möjlighet att få den privata ekonomin på fötter igen, och det finns ingen möjlighet att välja att inte betala dessa räntor på i många fall . Ett naturligt steg för att säkra skyddet för den redan skuldsatta är att genom lag reglera indrivningsföretagens prissättning och uttag av avgifter gentemot den skuldsatta.
mot · GY02Fi229 · 2010-10-26 00:00:00 — Kronofogdens handläggning av företagsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kronofogdens handläggning av företagsärenden. Svenska företagare blir negativt särbehandlade hos när det gäller betalningsförelägganden. Om någon ansöker om betalningsföreläggande mot ett företag kommer uppgifterna att finnas tillgängliga för kreditupplysning . Företaget får ingen chans att lämna sin synpunkt på ärendet och om det visar sig att ansökan om föreläggande varit felaktig eller utan grund kommer uppgifterna ändå att finnas kvar . I praktiken har en ansökan samma negativa effekt för företag som en betalningsanmärkning, och resultatet kan bli att de får problem med krediter och lån. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion mot att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos när det gäller näringsidkare. Däremot finns en sådan restriktion i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller privatpersoner. Företagare i drabbas regelbundet av oseriösa företag som skickar ut bluffakturor och dessa bluffare har även i allt större utsträckning börjat använda sig av hot om kronofogden, vilket ytterligare belyser systemets orimlighet. Även om man har tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena finns en risk att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Det är därför av största vikt att se över regelverket gällande handläggning och ge företagare i samma rättigheter som privatpersoner har gällande betalningsföreläggande.
mot · GY02Fi232 · 2010-10-19 00:00:00 — Kontant betalning och kortsäkerhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motverkande av bildandet av bankomatkarteller. har samhället legat efter i kampen mot karteller. I tysthet samarbetar företag inom vissa branscher för att minska konkurrensen, begränsa service och ta ut högre priser. Detta beteende måste ständigt bekämpas av vakna politiker och myndigheter. uppdagas det att de fem stora bankerna i , , , Nordea, och , diskuterar ett långtgående samarbete. Enligt uppgift i flera medier1 överväger de fem storbankerna att bilda ett gemensamt bolag som bland annat ska sköta bankomaterna. Här borde varningsklockorna börja ringa. tävlar bankernamed service till kunderna genom tillgänglighet via exempelvis bankkontor,telefon, Internet och bankomater. Bankernas kundbetjäning är dock ifrågasatt. Med ett gemensamt ägande av bankomaterna finns det risker att servicen till kunderna försämras ytterligare, det ligger i själva sakens natur. Bankerna diskuterar att minska antalet bankomater; var femte bankomat ska bort, enligt ett förslag från den konsultfirma som bankerna anlitar. Det slutliga beslutet skall tydligen fattas . Det är kanske ingen tillfällighet att förslaget ingår som en del i planerna på att bilda ett monopolliknande bolag. Ett sådant företag behöver inte oroa sig lika mycket för kundernas reaktioner. Och motståndet mot att minska antalet bankomater är stort. Inte minst från vanliga kunder som får det allt besvärligare att hitta en uttagsautomat för att klara vardagen. Men om bankerna går samman i ett gemensamt bolag är det naturligtvis lättare att negligera kundviljan. Med en kartelliknade situation för bankomaterna ökar risken dessutom för att det kommer tas ut avgifter vid uttag från bankomater. Enskilda banker har försökt tidigare men tvingats avstå därför att kunderna blivit så irriterade. Ett sammanslaget storbolag däremot har mycket lättare att strunta i en opinion. Möjligheterna för kunder att rösta med fötterna blir betydligt mindre när alla går samman och gör likadant. Storbankerna har även ett uttalat mål att få konsumenterna att använda sig mera av betalkort i vardagen. Argumentet de kör med är främst att det skulle vara säkrare. har det visat sig att de nya så kallade säkra korten inte alls levt upp till sitt rykte. En bedragare som kapat ett kort kan ta ut eller handla för mycket större summor än vad man vanligen bär med sig i plånboken. Bankerna vill gärna att vi ska handla mera med kort eftersom kontanthantering kostar pengar för dem. Med anledning av vad som framförs i motionen bör regeringen uppmärksamma frågan om hur kartelliknande situationer inom bankomatmarknaden bäst kan motverkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02Fi233 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka orättvisor i välfärden. Den svenska välfärdsmodellen har genomgått stora förändringar till det sämre sedan den borgerliga valsegern 2006. ökar klyftorna mellan fattiga och rika i rask takt i landet och regeringen ser passivt på när sysselsättningen minskar och utanförskapet ökar. Genom regeringens snedvridna skattepolitik har pensionärer, arbetslösa och sjukskrivna fått betala för stora skattelättnader för de allra rikaste. Borgerligheten för en politik som missgynnar dem som redan har det tuffast, bl.a. arbetslösa och sjuka. Samhället har inte blivit vänligare eller lättare att leva i för dem efter borgarnas valseger, när tillgången till den a-kassa och sjukförsäkring de tidigare avstått lön för att bygga upp raskt försämrats. Och detta har skett mitt i en brinnande lågkonjunktur, då tillgången till nya, lediga jobb nästan upphört. har regeringen avlövat möjligheterna till fortbildning via vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Värst är situationen för ungdomar, där arbetslösheten nu närmar sig . Regeringen för en politik som skapar ökade klyftor och orättvisor i samhället. Vi socialdemokrater vill snarare bilda opinion mot orättvisor och förespråkar en politik för att vända på detta. Vi kräver en förnyad kamp mot orättvisorna i samhället.