mot · GY02N430 · 2010-10-27 00:00:00 — Nationellt biogasmål och ökad produktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nationellt biogasmål samt fortsatta stimulanser för att öka biogasproduktionen och omställningen av fordonsflottan till ökad andel gasdrift. Hela världsekonomin måste ställas om, och vi måste få en hållbar inriktning. För att världen ska klara tvågradersmålet behöver de globala utsläppen minst halveras i förhållande till de utsläpp som gällde 1990. De industrialiserade länderna behöver minska sina utsläpp . Här har chansen att vara pådrivande i en positiv omställningsinriktning som kan skapa en ekoeffektiv ekonomi som förenar hållbar konkurrenskraft med ett ekologiskt ansvar. Biogasen är ett viktigt bidrag för att lyckas med en god klimat- och miljöpolitik i hela landet. Andelen förnybar energi ska öka och utsläppen av växthusgaser ska minska. De gröna näringarna har särskilt goda förutsättningar att medverka i detta. Lantbruket förbrukar diesel, vilket motsvarar över co2 . LRF:s lantbruksbarometer visar att var tionde bonde vill satsa på förnybar energi. Av dessa vill satsa på vindkraft och är beredda och vill satsa på biogas. Det är en ökning bara . Jordbruket kan med rätt förutsättningar bli den första fossilbränslefria sektorn i vårt samhälle. Men för att detta ska ske krävs samverkan mellan näringen och politiken och en rad aktiva åtgärder. Biogasproduktionen i har en enorm potential och ger stor miljö- och klimatnytta. Inte minst när gödsel och andra restprodukter från lantbruket omvandlas till biogas och ersätter bensin och diesel. Fram till var produktionen av biogas och vindkraft jämnstor i . Det som fått vindkraften att öka kraftigt är förekomsten av ett nationellt planeringsmål, samt långsiktiga ekonomiska styrmedel. För att lantbrukare, kommuner och företag ska kunna satsa ordentligt på biogasproduktion, uppgradering och gastankstationer så krävs samma typ av långsiktighet. Regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med , och ta fram ett förslag till ett nationellt planeringsmål för biogasens utveckling. Transportsektorn är en av tuffaste miljöutmaningar då av drivmedlen fortfarande har sitt ursprung i oljan. har förbundit sig för att öka andelen förnybara drivmedel till 2020 och få en fossiloberoende fordonsflotta 2030. För att lyckas med detta krävs en rad initiativ och styrmedel. behöver stimulera utvecklingen av förnybara drivmedel och erbjuda en mångfald av alternativ. Ett av dagens miljöbästa drivmedelsalternativ är biogas. Gas är flexibelt, kan transporteras i gasform eller flytande form och utgör ett viktigt alternativ för såväl personbilar som den tunga trafiken och sjöfarten. I delar av har nyttjandet av gasdrift kommit långt och denna utveckling bör understödjas. Det gynnar både klimatet, den lokala miljön och sysselsättningen. Det mest verkningsfulla styrmedlet för att öka andelen gasdrivna personbilar i trafiken är förmodligen det reducerade förmånsvärdet. Regeringen har aviserat en reformambition att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen, vilket är mycket positivt. Regeringen skriver i budgetpropositionen att man avser återkomma till med ett detaljerat förslag . Att skyndsamt ge klara besked om vilka villkor som gäller efter utgången av 2011 är betydelsefullt. De som köper en förmånsbil vet inte hur ekonomin ser ut för en betydande del av . Oklara villkor är aldrig bra när företag ska göra investeringar likt inköp av nya tjänstebilar. Förmånsbilar rullar oftast innan de kommer ut på andrahandsmarknaden och långsiktigt bidrar till fler miljöbilar. Staten bör som aviserat vara med och fortsatt stödja övergången till en mer hållbar och helt fossilfri fordonsflotta. Det är betydelsefullt att se helheten för att få en långsiktig omställning till mer förnybar energi. Staten bör understödja hela kedjan från produktion av biogas och biogödsel, till inköp av nya miljöfordon och iordningställandet av en infrastruktur för att tanka miljövänligare bränslen. kan på så sätt arbeta för våra ambitiösa klimatmål som vi värnar vår ekonomi, lantbruket och ny grön sysselsättning. Per Åsling (C)