mot · GY02K407 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens personvalsspärrar bör avskaffas till riksdag, kommun, landsting och Europaparlament. Personvalsinslaget i det svenska valsystemet var länge mycket svagt jämfört med andra länder. Väljaren hade visserligen rätt att stryka eller lägga till namn på partiernas anmälda valsedlar, men systemet för rösträkning gjorde dessa ändringar nästan betydelselösa annat än som protestyttringar. Efter många års intensiv debatt och efter en försöksverksamhet i vissa kommunalval infördes ett stärkt personvalsinslag i alla allmänna val . Medborgarna gavs därmed möjlighet men inte skyldighet att sätta ett kryss för den person på valsedeln som de önskar bli invald först av alla. infördes dock en allvarlig begränsning genom kravet att minst 5procent av ett partis väljare i den aktuella valkretsen måste sätta kryss för en viss kandidat för att han eller hon ska kunna bli invald genom personvalet. I riksdagsvalet är detta krav ännu högre där måste av väljarna sätta kryss för att kandidaten ska få förtur vid mandatfördelningen. De höga spärrarna gör att många av de valhandlingar som svenska medborgare väljer att göra på valdagen inte får någon som helst praktisk betydelse. Med den nuvarande ordningen valdes endast ett fåtal av 349 ledamöter in i 2010 till följd av medborgarnas kryss. På liknande sätt var det även i riksdagsvalet . En analys av valet som genomfördes av visade, att utan spärren hade totalt 78 ledamöter valts med personröster i valet . Någon liknande analys av valet har ännu inte publicerats. Men om spärren inte hade funnits hade sannolikt fler riksdagsledamöter valts via personval även i riksdagsvalet än vad som blev fallet. Men istället fick medborgarnas uttalade vilja inte något genomslag. Det är enligt min mening odemokratiskt. Under hade haft i uppdrag att göra en översyn av den svenska grundlagen och det svenska valsystemet. Som underlag för sitt arbete lät utredningen fil.dr göra en forskningsrapport med titeln med personval som överlämnades till utredningen . Där konstaterar att kandidater med utländsk bakgrund hör till dem som skulle gynnas mest om personvalsspärren togs bort. Med utländsk bakgrund menas här att båda föräldrarna är födda utomlands. Antalet ledamöter med utländsk bakgrund skulle nära på ha fördubblats, från dagens (21 personer) till (39 personer). Efter valet var av riksdagsledamöterna kvinnor och 53,7procent män. Genom att avskaffa spärren skulle detta förhållande inte förändras signifikant, enligt , även om antalet kvinnor skulle minska något. Däremot skulle ålderssammansättning ha påverkats. Nedanstående tabell visar åldersfördelning totalt val och hur åldersfördelningen skulle ha varit om inga spärrar hade funnits. Den största gruppen i den riksdag som valdes 2006 (5064-åringarna) hade utan spärren fått träda tillbaka för en jämnare åldersfördelning där såväl de yngsta som de äldsta kandidaterna hade gynnats. Åldersfördelning i efter valet med respektive utan personvalsspärr Andel i procent efter valet Andel i procent utan personvalsspärr Källa: med personval(SOU 2007:68), s. 78. överlämnade sitt slutbetänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125) till justitieminister . Utredningens förslag är en enig uppgörelse mellan samtliga riksdagspartier om att förändra den svenska grundlagen. Utredningens förslag om att spärren för personrösterna i riksdagsvalet skulle sänkas till så att en enhetlig spärrnivå för personvalet kommer att gälla för samtliga val kom också att bli regeringens förslag i den proposition med förslag till grundlagsreformer som togs av i en första läsning före valet . Den riksdag som valts i valet har därför att i en andra läsning avgöra om detta förslag även blir verklighet. Detta är möjligen ett myrsteg i rätt riktning men kommer inte på något verkligt sätt påverka och förbättra relationen mellan väljare och valda. Tvärtom befästs dagens ordning där medborgarnas val får alltför litet genomslag i verkligheten. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att dagens personvalsspärrar till alla val riksdag, kommun, landsting och avskaffas.