ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K272 · 2010-10-21 00:00:00 — Offentlig redovisning av kampanjbidrag till partier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig redovisning av bidrag till politiska partier. har det rått en frivillig överenskommelse om hur bidrag till politiska partier ska redovisas. Enligt denna överenskommelse är det upp till varje parti att avgöra om man offentligt vill redovisa kampanjbidrag eller inte. Systemet har kritiserats i den offentliga debatten. Inte minst är frågan aktuell ur korruptionssynpunkt om det är ett tillfredsställande system har vad gäller bidrag till politiska partier. Alltfler politiska partier har ändrat sin ståndpunkt och redovisar numera sina bidrag offentligt. En vanlig ordning för de partier som väljer att offentligt redovisa sina bidrag är att gåvor redovisas i partiernas årsredovisningar. Ett parti har dock hårdnackat vägrat att offentligt redovisa sina bidrag med hänvisning till valhemligheten. För de allra flesta är detta en helt obegriplig ståndpunkt som dessutom går emot den av alla partier så omhuldade offentlighetsprincipen. Politiska partier är till sin associationsform ideella organisationer och enligt svensk lagstiftningstradition har som lagstiftare valt att inte särskilt reglera det fria föreningslivet i lag. Självklart gäller svensk lagstiftning som till exempel skattelagstiftning, arbetsrätt med flera även för ideella organisationer, men särskilda lagstiftningar som reglerar föreningslivet har undvikits så långt det varit möjligt. Det vore därför en fördel om de politiska partierna kunde komma till en frivillig överenskommelse över hur bidrag till politiska partier ska redovisas. Men om inte detta är en framkomlig väg återstår inget annat än att via lagstiftning tvinga fram en redovisning för samtliga politiska partier. ska därför ge regeringen tillkänna att en reform, alternativt en ny lagstiftning, bör komma till skott så att samtliga politiska partier offentligt redovisar sina bidrag.
mot · GY02K274 · 2010-10-20 00:00:00 — Tjänstegaranti i offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur en lagstadgad tjänstegaranti i offentlig verksamhet kan utformas. Tjänstegaranti eller kvalitetsdeklaration är ett tydligt tecken på att kommunen, eller staten vill erbjuda medborgarna bästa tänkbara service. Tjänstegaranti är en konkret beskrivning av de tjänster som erbjuds. Den talar om vad kunden kan förvänta sig. Det kan exempelvis handla om att en bygglovsansökan ska behandlas eller att en ansökan om tillstånd för att servera livsmedel ska handläggas inom . Syftet med tjänstegarantin är att den ska tydliggöra och garantera en viss nivå på en tjänst. Därför måste också tjänstegarantin förklara hur kommunen arbetar, vilka riktlinjer som finns, hur lagar och regler tillämpas och hur möjligheten till överklagan ser ut. En tjänstegaranti bör innehålla uppgifter om när handlingen har inkommit, vem som handlägger ärendet, var och när handläggaren kan nås. Vidare bör även information ges om hur lång handläggningstiden är, om ansökan behöver kompletteras och i så fall hur och varför. Likaledes bör garantin innehålla information om när beslut kan förväntas och vilka rättigheter den sökande har, det vill säga information som underlättar för medborgaren att följa ärendet och bevaka sina intressen. Att utveckla tjänstegarantier kräver tid, kraft och gott samarbete. Garantierna måste vara förankrade inom verksamheten så att den som vänder sig till kommunen, eller staten får rätt information. För att tjänstegarantierna ska användas aktivt i verksamheten behöver de löpande följas upp och utvärderas. Det finns ett stort antal kommuner som har infört tjänstegarantier. I många av dessa kommuner har resultatet blivit att politiker kunnat delegera beslutsfattandet till tjänstemän. Genom delegering ges tjänstemännen rätt att besluta i vissa ärenden och därmed kan hanteringen påskyndas och onödiga köer undvikas. Att kunna få ett tydligt besked uppskattas av de medborgare som vänder sig till verksamheten.
mot · GY02K275 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. beslutar på förslag av regeringen om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för statsmaktens hävdande av svenska intressen beslutade i demokratisk ordning, vore det lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömliga gärningar som gjorts med fara för eget liv. För att belöna särskilt berömliga gärningar i samband med internationella insatser har Försvarsmakten som myndighet inrättat en egen belöningsmedalj för internationella insatser. Denna medalj är formellt sett inte vare sig officiell eller ens halvofficiell. Det är i stället den militäre myndighetschefens sätt att belöna en militär insats bortom vad tjänsten kräver. I svenska internationella insatser deltar numera ofta också civila från andra myndigheter och organisationer sida vid sida med sina militära kolleger. Deras skilda kompetenser kompletterar varandra och är närmast en förutsättning för att insatsen ska lyckas. Försvarsmaktens belöningsmedalj kan ges till personal från andra myndigheter och organisationer, men detta är sällsynt. En hedersmedalj för internationell insats, beslutad av , har motsvarigheter i flera andra länder. Amerikanska Congressional Medal of är det kanske mest välbekanta exemplet. Nominering av en civil eller militär person som kandidat till en sådan officiell medalj bör kunna ske av envar ordinarie riksdagsledamot och beslut om dess utdelning beredas av . Under högtidliga former utdelas den sedan av talmannen.
mot · GY02K276 · 2010-10-25 00:00:00 — Skydd av den personliga integriteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över aktuella regelverk så att den personliga integriteten skyddas på ett bättre sätt. En av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle är offentlighetsprincipen. Den innebär att myndigheternas verksamhet så långt som möjligt skall ske i öppna former. Offentlighetsprincipen ger möjligheter att granska makthavare i och det är bra. Demokratin mår bra av att granskas. Insyn i myndigheternas verksamhet skapar garantier mot maktmissbruk och ger möjlighet att påverka. Denna rättighet, som funnits i , är ett av de viktigaste inslagen i vårt demokratiska samhälle och något vi ska vara rädda om. Personlig integritet är ett viktigt begrepp i dagens samhälle. En orsak till detta är att tekniken möjliggör insamlande och bearbetning av allt mer påträngande och detaljrik information om den enskilda individen. De statliga datasystemens lättillgänglighet och den närmast totala kontroll man har på oss medborgare genom vårt system med personnummer innebär risker. Att brottslingar exempelvis har rätt att få fram passfoton och arbetslistor för poliser kan till och med innebära ett direkt hot mot dessa poliser och samhället. Även de som har fått skyddade identiteter riskerar sina liv, då det är alldeles för lätt att få fram uppgifter av den som hotat dem. När det gäller offentlighetsprincipen är det möjligt att få fram handlingar som rör brottsutredningar som framkommit i domstolsförhandlingar. Dessa handlingar kan också läggas ut på webbsidor för enkel nedladdning av vem som helst. Att känsliga fakta och bilder av enskilda i en svår situation blir allmängods kan inte ha varit meningen. Det kan inte vara rimligt att statliga myndigheters uppgifter används av andra att säljas och kanske brukas i helt fel syften. är näst sämst i på att skydda sina medborgares personliga integritet, enligt en rapport från människorättsorganisationen . Detta måste vi ta på allvar. Jag anser därför att man bör se över aktuella regelverk så att den personliga integriteten skyddas på ett bättre sätt.
mot · GY02K278 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ogiltigförklara avtal om försäljning som kommuner ingått olagligt. Trots att Regeringsrätten slog fast att utförsäljning av hemtjänst var olaglig, påverkar det inte själva avtalet. Kommunstyrelsens och kommunfullmäktiges beslut upphävs, men det får inga konsekvenser alls för två chefer som fick köpa verksamheten (och som gjorde en vinst på efter skatt). är bara ett av många exempel på hur borgerligt styrda kommuner tecknat avtal som helt uppenbart legat utanför deras befogenhet. kommuns försäljning av Tibble gymnasium är ett annat, där fick skolans rektor och en lärare köpa hela gymnasiet för . Det behövs ett mer konkret hinder för kommuner som ignorerar lagstiftningen på det här sättet. Regeringen bör tillsätta en utredning som belyser möjligheterna att ogiltigförklara avtal om försäljning kommuner ingått olagligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02K280 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vallagstiftningen. Det har under årets val förekommit en hel del omständigheter, som inte är tillfredsställande i en modern demokrati. Det gäller såväl förtidsröstningen som röstningen på valdagen i vallokalerna och sammanräkningsförfarandet. Det har till kommit in långt över 100 överklaganden, som berör många olika förhållanden. Vad den slutliga prövningen av dessa överklaganden leder till kan man givetvis inte uttala sig om i skrivande stund. Men redan mängden av överklaganden säger i sig en hel del. Vad först gäller förtidsröstningen kan konstateras att denna tidigare sköttes på ett föredömligt sätt av posten och dess anställda. När sedan kommunerna fick ta över detta ansvar skedde uppenbarligen en försämring av kvaliteten. Det må vara ett gott syfte att underlätta för väljarna att komma till många lokaler för förtidsröstning och göra själva röstandet enkelt. Men många ställen för förtidsröstning har varit tydligt underbemannade och i vissa fall alltför nära kopplade till ställen där de politiska partierna bedrivit kampanj. Här kan särskilt nämnas i och i . I vallokalerna på valdagen försiggick valet på de allra flesta ställen helt lagenligt. Dock har det kommit uppgifter om att s.k. familjeröstning förekommit alltså där man och hustru tillsammans ställt sig i valbåset för att lägga ner sina valsedlar i kuverten, vilket inte är acceptabelt. Dessutom finns det all anledning att vara kritisk mot de fack, som ställde ut i vallokalerna. Endast den valsedel som kom att stå främst syntes i sin helhet medan övriga i bästa fall syntes till den delen där partinamnet fanns angivet. När posten tidigare stod för förtidsröstningen tog posten fram ställ för valsedlar där alla valsedlar syntes i sin helhet. Det borde inte vara särskilt svårt att konstruera en ställning som uppfyller de minimikrav, som innebär att alla valsedlar syns i sin helhet. De allvarligaste anmärkningarna har sannolikt gällt hanteringen av valsedlarna i samband med röstsammanräkningen på valnatten och sedan fram till den slutliga röstsammanräkningen på länsstyrelserna. Här finns t.ex. fallet med de bortglömda valsedlarna i , som aldrig kom fram och därför inte räknades. En omständighet som har med valet att göra, som också bör åtgärdas, är situationen när en väljare skriver till ett namn på en partivalsedel och denna person blir invald. Då har personen ifråga inte lämnat in den förklaring som är ett krav vad gäller de förtryckta valsedlarna. Det torde vara enkelt att föreskriva att före sammanräkningen införskaffar en sådan förklaring från den berörde personen. På det sättet undviker man att personer som inte vill stå till förfogande blir invalda för kanske ett parti de inte gillar och dessutom tvingas att avsäga sig detta uppdrag de aldrig velat ha. Det är alltför ofta som dessa situationer kommer in till som ett överklagande av sammanräkningen eftersom den invalde inte vill bli förknippad med ett parti han inte tillhör eller inte ens sympatiserar med.
mot · GY02K281 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vallagen ska kompletteras med en bestämmelse som motverkar att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar inte är synkroniserade. Ett problem som påtalats vid flera riksmöten är att gränserna för riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar på sina håll i landet kraftigt skiljs åt. Inte minst är fallet så i . Trots att detta påtalats har ännu inget skett. Rikets indelning i valkretsar vid allmänna val är reglerat i 2 kapitlet vallagen (1997:157). Riksdagsvalkretsarna är fastslagna i vallagen (2 kap. 2 §). Beslut om landstingsvalkretsar fattas av , sedan kommunerna fått tillfälle att yttra sig. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 8 § vallagen). Indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2kap. 9 § vallagen). Vallagen innehåller vissa bestämmelser om samordning av gränserna för landstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5 § vallagen). Motsvarande synkronisering finns inte vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar. Detta har medfört att ologiska gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. I omfattar länets norra och östra valkrets hela före detta län (13 kommuner) medan länets västra valkrets omfattar 8 kommuner i före detta . Vid indelningen i landstingsvalkretsar har emellertid kommuner från såväl västra riksdagsvalkretsen som norra och östra valkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklara indelning har skapats i sydöstra , det vill säga landstingsvalkretsen hämtar sitt område från både norra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra. Ett sådant förhållande skapar förvirring hos väljarna. Att som folkvald företräda medborgarna är ett förtroendeuppdrag. Det handlar om både att förtjäna andras förtroende och att i samband med val kunna utvärderas. är det inte ovanligt att förtroendevalda väljer att under sin aktiva tid företräda olika samhällsnivåer. Region- eller lokalpolitiker har valt att kandidera till eller riksdagsledamöter har valt att företräda sin bygd som kommunal- eller regionföreträdare. Med en större logisk koppling mellan dagens riksdags- och regionvalkretsar går det lättare för politiskt intresserade och engagerade medborgare att följa sina politiker mellan olika nivåer. Vissa frågor har också en logisk politisk koppling i ett område där bättre samhörighet mellan landstings- och riksdagsvalkrets underlättar hur ärendet drivs samt opinionsbildandet. Det finns en vilja att slå vakt om ett högt valdeltagande. Engagemang är något som värdesätts. Av den anledningen kan det vara lika vanskligt som förvirrande att väljarna kan rösta på en politiker i landstingsvalet, men när samme politiker kandiderar till kan det vara i en annan valkrets och därmed går det inte att stödja honom eller henne. Boriana (M)
mot · GY02K282 · 2010-10-18 00:00:00 — Regelförenkling i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenkling i offentlig sektor. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Regeringen har som mål att skapa en märkbart positiv förändring i de svenska företagens vardag genom att minska administrativa kostnader som beror på statliga regler med jämfört med . Arbetet med regelförenklingen innebär att enkla, kostnadseffektiva samt ändamålsenliga regler tas fram för att skapa bra ramvillkor för företagen och är en viktig komponent i mål om fler jobb i fler och växande företag. Effektivare regelverk minskar den administrativa bördan och frigör tid och resurser som istället kan användas i verksamhetens utveckling. Med enklare regler och ökad transparens ökar också möjligheterna att stävja fusk eller missbruk. har en mycket stor offentlig sektor med ett invecklat regelverk som kräver både mycket tid, arbetskraft och pengar. Många, framförallt nya medarbetare i och statlig sektor eller för utomstående, upplever också de kommunala organisationerna som onödigt byråkratiska. Byråkratin minskar därmed kommunernas och statens attraktionskraft som arbetsgivare och försvårar demokratin genom att inte vara genomtränglig för många medborgare. Miljardbelopp skulle kunna frigöras och tusentals arbetstimmar ägnas åt verksamhetens kärna om den svenska offentliga sektorns invecklade och åldriga regelverk fick genomgå en liknande regelförenkling som näringslivet och företagsvärlden nu gör. Finn (M)
mot · GY02K283 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avidentifierade myndighetshandlingar. Den organiserade brottslighetens intåg i ställer nya krav på svenska myndigheter. Exemplen är många som visar på det offentliga bräcklighet när hot och våld brukas metodiskt för kriminellas intressen. För de tjänstemän som har i uppdrag att stävja fusk och kriminalitet blir kontakten med den organiserade brottsligheten en skrämmande upplevelse av värnlöshet och utsatthet. Även om den svenska säkerhetspolisens skydd av utsatta personer på ledande befattningar sköts på ett professionellt sätt saknas resurser eller metoder att skydda alla personer som jobbar med myndighetsutövande. Exempelvis vittnar poliser om olust att inkomma med polisanmälningar eller underteckna förundersökningsprotokoll i rädsla för eventuella repressalier för sig själv eller familj. tjänstemän eller läkare i sjukvården beskriver på samma sätt en mycket utsatt situation när det handlar om utfärdande av beslutsunderlag eller intyg för personer med koppling till den organiserade brottsligheten. Det är givetvis inte acceptabelt att någon del av den svenska rättsstaten tvingas på reträtt på grund av våld eller hot. I syfte att stärka hela rättskedjan bör därför möjlighet finnas att avidentifiera handlingar om poliser eller andra myndighetspersoner då exempelvis grovt organiserad brottslighet utreds.
mot · GY02K284 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka proportionaliteten i tillsättandet av presidier i kommunala nämnder och styrelser. pågår valprocessen i i stort sett samtliga svenska kommuner. Valet till olika uppdrag i nämnder och styrelser är föremål för ett betydande utrymme av självstyrelse. Såväl vilka uppdrag som skall finnas som hur många som skall väljas är ett helt lokalt ställningstagande. För att garantera att en majoritet inte kör över och berövar minoriteters rättigheter finns i kommunallagen inskrivet en möjlighet att genomföra valen av nämnder och styrelser samt av heltidsarvoderade kommunalråd genom proportionellt valsätt. Enligt min mening har denna bestämmelse fungerat utmärkt på så sätt att alla vet vad som finns att rätta sig efter, och att man därför normalt fördelat uppdragen så som om proportionellt valsätt tillämpats. Naturligtvis kan det förekomma att man varit helt enig om någon annan fördelning. Det finns dock ett område där proportionaliteten inte fungerat och det gäller tillsättandet av s.k. presidieposter. Uppdrag som ordförande och vice ordförande i de olika nämnderna och styrelserna beslutas om genom enkel majoritet i kommunfullmäktige. Det innebär att majoriteten i realiteten har makten att avgöra hur minoriteter, eller minoriteterna, skall få presidieposter. Detta blir än mer problematiskt då det ofta är ett fast arvode knutet till uppdragen som ordförande eller vice ordförande. I en situation där vi har relativt många kommuner där det i realiteten finns två oppositioner blir detta än mer allvarligt. En enkel lösning skulle kunna vara att även knyta presidieroller till utfallet av ett proportionellt valsätt, så att den lista som tar det första mandatet också tillsätter ordförande, det andra mandatet (förste) vice ordförande osv. Även här skall det naturligtvis vara så att lagen endast skall vara ett skydd för den som annars kan bli förfördelad och att man därför normalt inte skall behöva använda lagstiftningen.
mot · GY02K285 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla personvalsspärren. utser svenska folket genom allmänna val vilka partier som skall representera dem i riksdag, kommun och landsting. Väljarna har dock begränsade möjligheter att påverka vilka enskilda politiker som representerar partierna. Trots personvalsreformen som i en första tappning togs i praktik först valet är väljarnas möjlighet att ändra partiernas listor begränsad. Detta gäller i synnerhet i större valkretsar. Eftersom förutsättningen för att bli personvald till är att man erhåller personröster som motsvarar av det egna partiets röster i valkretsen, når endast ett fåtal personer upp till spärren om de inte redan toppar sitt eget partis valsedel. I valet var det endast 8 av 349 personer som tog plats i enbart tack vare personröster. Detta är i grunden inte märkligt då väljarna märker att personvalet har begränsat genomslag. Detta leder i sin tur till att politiker i allmänhet anstränger sig mindre för att söka ett personligt mandat. Resultatet blir ett dåligt ansvarsutkrävande av enskilda riksdagsledamöter. Med den förestående grundlagsändringen kommer personvalsspärren att sänkas från . Detta skulle självklart innebära att fler blev personvalda, men förändringen är marginell. Om personvalsspärren istället togs bort skulle läget förändras drastiskt och svensk demokrati vitaliseras och de folkvaldas legitimitet stärkas.
mot · GY02K286 · 2010-10-21 00:00:00 — Separering av kyrkan från staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frånta beskattningsrätten och monopolet på begravningsverksamheten. skiljdes formellt från staten. I realiteten fullbordades dock aldrig separationen fullt ut då alltjämt har statsliknande privilegier i förhållande till andra religiösa samfund och organisationer. För det första är tillsammans med ett fåtal andra trossamfund (varav samtliga är kristna) fortfarande de enda frivilliga sammanslutningar i landet som har beskattningsrätt. Inga andra organisationer, samfund eller föreningar besitter motsvarande rätt att inhämta sina medlemsavgifter medels beskattning. Likaså bedriver begravningsverksamhet på uppdrag av staten och beskattar därigenom samtliga vuxna invånare genom den så kallade begravningsavgiften. Detta innebär att nästan fyra miljoner svenskar som inte har ett medlemskap i inte äger inflytande över hur dessa skattemedel används. Detta är en oacceptabel ordning som står i strid med tanken om den sekulära staten. bör inhämta sin medlemsavgift på samma sätt som alla andra föreningar. Begravningsverksamheten bör vidare övertas av svenska staten alternativt även kunna bedrivas av andra aktörer än .