ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub405 · 2010-10-19 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Behoven av barnomsorg på obekväm arbetstid är stora. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, efter , nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med god omsorg om barnen man är på arbetet. Det gäller att ha ett stort socialt kontaktnät eller att ha råd med en barnflicka. Vi menar att dessa föräldrar utifrån en rättvisesynpunkt ska erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som jobbar . I enlighet med den socialdemokratiska arbetslinjen är det självklart att alla ska ha rätt till barnomsorg. Den borgerliga regeringen driver en politik med hårdare krav och sämre villkor för arbetslösa i tron att det är så nya jobb skapas. Alliansen är ovillig att underlätta för yrkesarbetande småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid så att de får tillgång till barnomsorg detta medan barn, vars föräldrar jobbar , automatiskt får tillgång till kommunens barnomsorg. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor och ställs då inför obekväm arbetstid och svårigheter med barnomsorg. En väl fungerande barnomsorg leder till ökad jämställdhet inom arbetslivet. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter krävs det också att samhället ger sitt stöd även till föräldrar som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. Regeringen ser inte till barnens bästa. Att kunna erbjuda barnomsorg till alla som är i behov av det bör vara en del av välfärden. Många ensamstående mammor jobbar inom offentlig sektor där obekväm arbetstid är vanlig. Är det att gå efter arbetslinjen att inte kunna erbjuda dem barnomsorg så att de kan gå till arbetet? kommer en stor del yrkesarbetande att gå i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom äldreomsorgen detta för att vi ska klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden där äldre har behov av hjälp under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då är det viktigt att samhället erbjuder barnomsorg för deras barn och nätter.
mot · GY02Ub407 · 2010-10-26 00:00:00 — Hem- och konsumentkunskap i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. pågår en intensiv debatt om mat och hälsa, inte minst gäller det barnens mat och hälsa. Många barn är överviktiga när de börjar skolan och övervikt är en reell välfärdssjukdom. Debatten präglas av idéer och önskemål om vad man kan göra för att förändra inställningen till mat och motion. Att man måste börja är många överens om, likaså att många familjemönster vad gäller såväl kost som motion måste förändras för att barnen både ska börja motionera och äta på ett klokare sätt. I detta arbete har förstås skolan en viktig roll att spela. Det finns undersökningar som visar att många barn väljer att hoppa över både frukosten och skollunchen. Det sätter naturligtvis spår i hälsan och resulterar ofta i sämre arbetsförutsättningar i skolan. Det är inte lätt att vara konsument . Det finns en uppsjö av hel- och halvfabrikat att ta till när tiden för att laga mat inte räcker till. Vad man inte alltid ser är att dessa varor ofta inte är vare sig näringsriktiga eller tillräckligt mättande. Skolämnet hem- och konsumentkunskap är ett av de minsta ämnena i skolan, vilket gör att man riskerar att eleverna inte får den kunskap om näringsriktig och god kost som vore önskvärt. För att vi inte ska få ännu större svårigheter med folkhälsan än vad vi har i vårt samhälle behöver vi uppvärdera hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. Detta gäller såväl grund- som gymnasieskolan.
mot · GY02Ub409 · 2010-10-26 00:00:00 — Bred utbildning om självmord tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer i all högskoleutbildning med vårdinriktning. Suicidfallen i har minskat i antal, men uppgår fortfarande till ca 3,5gånger fler än antalet omkomna i trafiken. Särskilt oroande är att antalet självmord i åldrarna inte minskat . har formulerat en nollvision om självmord, det vill säga att ingen ska behöva dö i självmord. De allra flesta som begår självmord har en psykiatrisk diagnos, men när någon gjort ett självmordsförsök kommer den individen först till en somatisk akutmottagning. Personal inom den somatiska vården har oftast inte specifik utbildning i bemötande och omhändertagande av suicidnära personer. Innan en suicidal individ gör ett självmordsförsök, kanske han eller hon uttrycker sin suicidavsikt, direkt eller indirekt, inför personal på skola, socialtjänst, religiöst samfund, polis, primärvård, hemtjänst, äldreboende eller liknande. Inte heller de anställda inom dessa olika verksamheter har alltid suicidologisk utbildning. Det vore därför värdefullt om personal utanför den psykiatriska vården som möter suicidnära personer har fått utbildning i bemötande och omhändertagande. På så sätt skulle många suicidala personer tidigare få hjälp, och dödsfall till följd av självmord undvikas i högre grad än . Förslagsvis skulle detta kunna ske genom att samtliga högskoleutbildningar med vårdanknytning utbildning till läkare, sjuksköterska, sjukgymnast, psykolog, arbetsterapeut, socionom, fritidspedagog, barnskötare, grundskole- och gymnasielärare, präst, pastor, diakon, polis m.fl. fick ett obligatoriskt kursmoment i suicidologi som behandlar grundläggande suicidologiska fakta, bemötande och omhändertagande av suicidnära personer. Utformandet av dessa utbildningar kan uppdras åt Nasp, Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid , som är statens expertenhet i suicidologi. Skånberg (KD)
mot · GY02Ub410 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Möjlighet att ta körkort får inte bli en klassfråga. Alla ungdomar ska ha möjlighet att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av egen eller föräldrars ekonomi. Att ha körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det mycket svårt att helt klara sig utan bil vad gäller både vardagslivet och nöjes- och fritidsliv. kan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en fara för samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling eftersom många arbeten förutsätter att man har körkort. Endast tre av tio 18-åringar i tar körkort. I storstäderna är trenden särskilt påtaglig. I är det av 18-åringarna som tar körkort. tog hälften av varje årskull körkort. hörde det till undantagen att ungdomar inte hade körkort. En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. Körkort kan öka chansen att få jobb, och goda trafikkunskaper är bra för trafiksäkerheten. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan prövat detta med goda resultat.
mot · GY02Ub411 · 2010-10-18 00:00:00 — Barn- och fritidsomsorg för alla på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn- och fritidsomsorg för alla på obekväm arbetstid. arbetar många inom yrkesområden som kräver närvaro på obekväm arbetstid. Många människor i arbetslivet kan inte välja bort obekväma arbetstider. Det i sin tur leder till att barnen behöver någon som finns hos dem på dessa tider eller att man löser det genom barn- och fritidsomsorg. Våra förskolor och fritidshem har vanligtvis ett öppethållande . Men det finns även omsorg som har öppet ännu mindre tid och där föräldrar tvingas hämta sina barn för att omsorgen stänger , inte för att de har arbetat klart. När det gäller kvällar, nätter och är det inte många kommuner som erbjuder alternativ. Föräldrar är hänvisade till att lösa situationen med barnvakt, familj eller vänner. Det förutsätter en bra ekonomi och ett mycket generöst socialt nätverk. Att föräldrar kan arbeta innebär en ekonomisk vinst för hela samhället och detta bör bejakas. Föräldrar ska inte behöva tacka nej till arbete för att det inte finns omsorg som de behöver. Alla kommuner måste erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid när det finns behov av det. Kommunerna behöver undersöka behovet av omsorg då man sällan efterfrågar något som inte finns. Vi kan se att där omsorg finns så utnyttjas den också. Även kvinnors attraktivitet på arbetsmarknaden påverkas i negativ riktning. Arbetsgivare väljer hellre att anställa män eftersom kvinnor fortfarande oftast tar ett större ansvar för barnen. Det är med andra ord också en viktig jämställdhetsaspekt. För att komma till rätta med problematiken är det enda alternativet för en modern barnomsorg att anpassa sig efter de behov som finns . Det innebär att barnomsorg måste finnas på obekväm arbetstid.
mot · GY02Ub412 · 2010-10-19 00:00:00 — AT och ST för sjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmäntjänstgöring och specialisttjänstgöring för sjuksköterskor. har vårdutbildningarna reviderats påtagligt. Det har medfört många goda effekter i form av nya kurser, och därmed har nya kunskaper tillförts de studerande. För studerande på sjuksköterskeutbildningen på högskolenivå har forskningsinriktningen utökats påtagligt. Det är naturligtvis oerhört viktigt för yrkets utveckling. Behovet av omvårdnadsforskning är stort. Men eftersom utbildningen inte förlängts har forskningsinriktningen skett på bekostnad av det praktiska arbetet med avancerad omvårdnad. De studerande som sökt in på utbildningen efter ett teoretiskt gymnasieprogram får därför en allt för kort praktisk-klinisk kunskapsbas och får svårt att diagnostisera och behandla patienten på en avancerad nivå. Många nyutexaminerade sjuksköterskor upplever ett glapp mellan sin teoretiska utbildning och den verklighet som möter dem i yrkeslivet. De känner sig osäkra och behöver en omfattande introduktion innan de kan arbeta självständigt. infördes den obligatoriska praktiktjänstgöring efter läkarexamen som kallas allmäntjänstgöring (AT). AT syftar till att komplettera den praktiska tjänstgöringen i den kliniska grundutbildningen och ge läkarna de ytterligare erfarenheter som är nödvändiga. Klinisk tjänstgöring har visat sig fungera väl för läkare. Motsvarande bör därför införas för sjuksköterskor. Fördelarna med AT för sjuksköterskor är bland annat att patienterna får en bättre omsorg med tryggare sköterskor, att sjuksköterskeyrkets status höjs och rekryteringsmöjligheterna förbättras. Praktik inom fler områden underlättar valet för sjusköterskor som vill specialisera sig, och med en bred kunskap om vården underlättas också samverkan mellan olika vårdgivare. På motsvarande sätt finns också en specialisttjänstgöring (ST) för läkare. Specialisttjänstgöring är en av reglerad utbildning som legitimerad läkare kan genomgå för att bli specialiserade inom ett visst medicinskt område. Motsvarande utbildning bör därför även införas för legitimerade sjuksköterskor. Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor är stort, och precis som behovet av grundläggande AT för sjuksköterskor för att säkra tillgången till kompetenta sjuksköterskor behövs ST för sjuksköterskor för att upprätthålla kvaliteten inom den högspecialiserade sjukvården. Vi står inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn där många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket. Det innebär att det ställs allt större krav på den som är ny sjuksköterska. Dessutom minskar tillgången på specialistutbildade sjuksköterskor. Mot den bakgrunden är det mer angeläget än tidigare att införa en allmän tjänstgöring också för sjuksköterskor liksom en specialisttjänstgöring för legitimerade sjuksköterskor.
mot · GY02Ub413 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av geriatrik på läkarutbildningen. Alliansregeringen har i budgeten aviserat en satsning på sammanhållen vård för äldre och multisjuka. Det är en angelägen satsning, men utöver detta behövs dessutom läkare med geriatrisk kompetens för att den äldre ska få rätt vård. Att ge rätt vård till äldre kräver en särskild kompetens och kunskap både om äldres sjukdomar och om det naturliga åldrandet. Symtomen hos äldre är annorlunda jämfört med yngre vid vanliga sjukdomar och måste dessutom skiljas från tecken på ett vanligt åldrande som inte ska behandlas. På grund av en ändrad kroppssammansättning reagerar äldre dessutom annorlunda på medicinsk behandling. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. Tyvärr brister kunskaperna i geriatrik hos den svenska läkarkåren, och en orsak är att geriatrik är lågt prioriterad inom läkarutbildningen eftersom ämnet har låg status. Vid en inventering av läkarutbildningen som gjorde 2004 hade hälften av lärosätena undervisning i geriatrik som motsvarade mindre än en veckas studier. När en uppföljning gjordes hade situationen förbättrats totalt sett, men fortfarande var andelen låg. Särskilt gäller det utbildningen i och som endast hade geriatrik. konstaterade också i en rapport att den geriatriska kunskapen var relativt låg bland svenska läkare, vilket är oroväckande i ett samhälle där vi blir allt äldre. menade att den geriatriska kunskapen hos läkare skulle uppmuntras och rekommenderade bland annat en formell geriatrikkurs i universitetens läkarutbildning. Bristerna i geriatriska kunskaper får allvarliga konsekvenser för äldres hälsa och är dessutom samhällsekonomiskt kostsamt. Det finns tydliga exempel på att sjukvården för äldre inte håller måttet. En indikator på bristerna är överförskrivning av läkemedel. Forskning visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. Det är inte acceptabelt. Med tanke på den demografiska utvecklingen där allt fler blir allt äldre är det viktigt att snabbt komma till rätta med bristerna i geriatrisk kunskap bland läkare. Eftersom det tar tid för en utökad undervisning i läkarutbildningen att få reellt genomslag i vårdresultaten är skyndsam förändring än mer påkallad.
mot · GY02Ub416 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. Högre studier gynnar såväl samhälle som individ. Det måste också löna sig att investera i sin framtid. Den gällande lagstiftningen inom utbildningsområdet avseende studiemedlet genomsyras av ett synsätt där studenter delas in i kategorier där en student enbart är en student och en arbetare enbart är en arbetare. På en modern arbetsmarknad fungerar det dock inte så och hela skulle tjäna på ett mer modernt synsätt. Arbetslivserfarenhet är en viktig komponent på arbetsmarknaden och det ska löna sig att arbeta. Förekomsten av fribeloppet slår därför fel. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket, och därmed betalar skatt som bidrar till statens inkomster, får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Fribeloppet är inte en del av en modern utbildningspolitik på en modern arbetsmarknad. Ur ett frihetsperspektiv bör det inte i lag regleras så att den som väljer att göra lite mer, på sin fritid vid sidan av studier, bestraffas för det. Arbetslinjen bör gälla även studenter. Det kan ligga en viss logik i att begränsa studiestödet till den som ändå klarar av att försörja sig. Bidrag är till för att hjälpa de som är i behov av stöd. Ett studielån ska dock betalas tillbaka och därför bör lånen inte påverkas av studentens inkomst. Det bästa vore därför att göra en indelning på bidrag och lånedel, där fribeloppet avskaffas i synnerhet för lånedelen av det studiestöd som erbjuds. Det är ytterst rimligt att lånedelen blir opåverkad av extrainkomster från arbete eftersom det premierar flit. Såväl samhälle som individ tjänar på ett avskaffande av fribeloppsgränsen. Fler studenter kan hel- eller delfinansiera sina studier, vilket är bra ur flera aspekter. För det första kan fler avsluta sina studier utan att vara maximalt belånade. För det andra kan arbetslivserfarenhet från studietiden göra det lättare att få arbete. För det tredje skulle svartjobben minska eftersom studenter inte längre skulle behöva dölja sin inkomst. Ett ökat samarbete skulle också kunna komma till stånd mellan olika företag och institutioner när studenter skriver uppsats eller genomför projekt mot ersättning. Staten kan dessutom spara pengar eftersom ett avskaffande av fribeloppet skulle innebära att studenter inte behöver låna lika mycket pengar som . studenter är myndiga individer berättigade att bestämma hur de väljer att spendera sin tid. Vi måste uppmuntra och hjälpa individer i utveckling. i (M)
mot · GY02Ub417 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av skolhälsovården. Skolhälsovården måste bedrivas utifrån en hög grad av samverkan mellan olika aktörer kring barnen. Det finns många kommuner där denna samverkan fungerar bra, men det har av också redovisats kommuner där denna samverkan kan bli bättre. Likaså har i ett antal utvärderingar konstaterat att skolhälsovården varierar mycket mellan olika skolor och likaså mellan olika kommuner. När vi nu ser en ökning av psykisk ohälsa bland unga, därtill problem med övervikt hos allt fler, är det viktigt att skolhälsovården bedrivs på det mest optimala sättet för att nå bästa resultat. Regeringen bör därför ta initiativ till en utvärdering av skolhälsovården för att säkerställa att variationer inom skolhälsovården inte leder ökad ohälsa bland unga.
mot · GY02Ub418 · 2010-10-27 00:00:00 — Studiemedel för utbildning vid folkhögskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för studiemedel för studerande vid folkhögskola. Studiemedel ges till studerande vid folkhögskola det år en person fyller . Vanligtvis avslutar elever gymnasieskolan våren det år han eller hon fyller . Följer en elev den normala studiegången betyder detta att han eller hon inte kan få studiemedel för att gå på folkhögskola året efter avslutad gymnasieutbildning. Väljer personen däremot att påbörja studier vid högskola är det möjligt att få studiemedel. Detta betyder att personer som vill gå en utbildning vid folkhögskola kan tvingas vänta eller måste ordna finansiering på annat sätt, t.ex. genom att föräldrar ställer upp med pengar eller bostad. Ett exempel på personer som drabbas av reglerna för studiestödet är elever som söker till musikhögskola men inte kommer in. De får ofta rådet att förkovra sig vid musiklinjer vid folkhögskola för att öka sina chanser till nästa ansökningsomgång. Detta kan omöjliggöras på grund av den ekonomiska situationen. Mot denna bakgrund bör det göras en översyn av om möjligheten att få studiemedel ska vidgas till att omfatta också personer som kommer direkt från gymnasiet och studerar kurser vid folkhögskola men som inte kompletterar för behörighet i grund- och gymnasieskola.
mot · GY02Ub420 · 2010-10-20 00:00:00 — Kunskaper om kost och motion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att all personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor. pågår i samhället en intensiv debatt om mat och hälsa. Många barn blir överviktiga tidigt och de s.k. välfärdssjukdomarna kryper allt längre ner i åldrarna. Att inställningen till mat och motion är viktig och att sunda vanor måste grundläggas är vi alla överens om. I detta arbete har familjen en viktig roll. Barn träffar även många vuxna utanför hemmet inom bl.a. sjukvården, och skolan. Långt ifrån alla har relevant utbildning i kost- och motionsfrågor. För att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor bör utbildningsinsatserna för all personal som träffar och ger råd till barn ses över. Goda matvanor och fysisk aktivitet bidrar till att målet en hållbar utveckling och hållbar konsumtion samt en bättre folkhälsa lättare nås.
mot · GY02Ub421 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . All kunskap bottnar i lusten att lära och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Det är viktigt i alla årskurser men särskilt viktigt i gymnasieskolan när eleverna pendlar mellan vuxenlivet och barndomen. Då måste det finnas lust att lära för att klara sig igenom gymnasietiden med nya kunskaper och goda betyg för framtiden. Inom gymnasieskolan finns det arbetsplatsförlagd utbildning, APU, som genomförs som en del i utbildningen. Detta är bra för de elever som går på de program som har APU som en del i utbildningen. Det är dock viktigt att APU:n är kopplad till den utbildning man går, så att den blir en kvalitetshöjning av utbildningen. APU är oerhört uppskattat av eleverna, och även de som går teoretiska program önskar ofta få APU-inslag i sin utbildning. Detta är möjligt , men informationen om denna möjlighet är ofta bristfällig från skolans sida. Både föräldrar och ungdomarna själva vet att det i dagens samhälle krävs en gymnasieutbildning, och för att ge alla möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att utveckla samverkan mellan skolan och arbetslivet. Att få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess som ungdomar befinner sig i. Elever inom gymnasieskolan måste, genom att informationen om arbetsplatsförlagd utbildning eller praktik blir väsentligt bättre, ges möjlighet till denna kvalitetshöjning i sin utbildning som APU eller praktik ger.
mot · GY02Ub422 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av styrd utbildning för att underlätta inlärning. För lärare på är det ofta en självklarhet att utgå från en helhetssyn vid inlärnings- och kunskapsprocessen. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också inom områden som kan påverka elevernas prestationer, beteenden och välbefinnande på olika sätt. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen, helt naturligt, mer inriktad på rena kunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Många elever orkar inte fullfölja sin gymnasieutbildning och vi har anledning att fundera över varför. En orsak kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna känner till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, adhd och Aspergers syndrom. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt och ge de rätta insatserna. Tanken är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostiserade problem, men genom styrd fortbildning kan man ge gymnasielärarna bättre förutsättningar att förstå varför alla elever inte kan inhämta kunskaper på samma sätt och i samma takt.