ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub461 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda ett nära samarbete mellan och . har haft och har vällovliga ambitioner att utvecklas till ett universitet. En minst lika bra väg att gå i det närmsta perspektivet är att inleder ett mycket nära samarbete med . En annan möjlig utveckling är att i förlängningen skulle kunna bli en del av . Det skulle ge en högre status för både studenter och personal. Det skulle också bli en högre kvalité för dem som är verksamma på . Det är inte ovanligt att studenter väljer bort som ett förstahandsalternativ, men om det vore en del av skulle det även bli mer attraktivt att bo och studera i . Det finns givetvis också nackdelar med ett sådant förslag där ledningen skulle sitta på annan ort och möjligheterna till självbestämmande skulle gå förlorad i viss utsträckning. Men det som är viktigast för länet är att det bedrivs en utbildning av hög kvalité i regionen med en högskola/ett universitet som bidrar till länets och utveckling samt lockar till sig de bästa lärarna, forskarna och studenterna i . Det finns även skäl att se om det är någon del av det som bedrivs på som skulle kunna vara möjligt att i eget namn bedrivas i och på sätt föra över kunskap till . Med ovanstående motivering vore det önskvärt med en översyn om ett framtida samarbete mellan och .
mot · GY02Ub462 · 2010-10-27 00:00:00 — Ökat inslag av entreprenörskap inom vårdutbildningar på högskola och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat inslag av entreprenörskap inom vårdutbildningar på högskola och universitet. Tack vare regeringens politik har utvecklingen ökat beträffande inslag av privata företag inom hälso- och sjukvården i . Det är en positiv utveckling för både patienter och anställda. Det skapar mångfald och valfrihet för den enskilde som söker kontakt med sjukvården. Men minst lika viktigt är att medarbetarna inom hälso- och sjukvården ges möjlighet att få fler arbetsgivare att välja mellan. Det kommer att skapa en bättre arbetsmiljö även hos de traditionellt stora arbetsgivarna eftersom nya förebilder kommer att växa fram. Den nya utvecklingen innebär att befintliga utbildningar inom hälso- och sjukvården på universitet och högskolor behöver anpassas till den nya tiden. Ett viktigt inslag i utbildningen bör vara att studenterna får en systematisk insikt i entreprenörskap, även inom dessa utbildningar. Det talas fortfarande om landstingsutbildningar på vissa högskolor. Men finns det som sagt en stor mångfald av olika arbetsgivare och dessutom goda möjligheter för de utexaminerade att starta eget i småskalig verksamhet. Regeringen bör ge i uppdrag att anpassa utbildningarna inom traditionella vårdyrken så att entreprenörskap och företagande blir ett naturligt inslag inom dessa utbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Ub464 · 2010-10-20 00:00:00 — Styrning av medel för skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kommunernas användning av riktade medel för utbildning. Skolsatsningar från staten som skickas ut till alla skolor i landet är bra och välbehövliga. Ett riktat statsbidrag till skolorna är jättebra om eleverna gynnas av satsningen. Dock är den erfarenhet jag har från kommun, och de kommunala skolorna där, att pengarna i många fall gick in i skolans budget och att eleverna därmed inte fick ta del av dessa. Pengarna användes till annat. Regeringen har satsat , och för att stärka elevernas språkbehandling och räknekunskaper. Pengarna borde därför ha gått till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser, andra liknande stöd- och utvecklingsinsatser samt införskaffande av läromedel, och inte till personalförstärkningar som direkt saknar påverkan på det som pengarna syftade till. Huvuduppdraget som skolan har är att ge alla elever tillräckliga kunskaper för att klara framtida studier och yrkesliv. Ingen ska behöva halka efter utan att lärarna uppmärksammar det. Skolan ska därför genom regelbundna kunskapskontroller följa upp vad eleverna har lärt sig. Elever som har svårt att nå målen måste bli upptäckta .
mot · GY02Ub466 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge elever kunskap om matens betydelse. Halvfabrikat, hamburgare eller pizza är vardagsmat för många barn och ungdomar. Vi vet dock, på goda grunder, att snabbmat oftast inte ger tillräckligt med näring. Det ger mättnad för stunden och troligen risk för övervikt. Det finns många barn som inte äter frukost innan de går till skolan. Flera skolor i vårt land har uppmärksammat detta och serverar frukost till barnen när de kommer till skolan. Detta är viktigt och bra, men det är också ett illavarslande tecken på matens minskande betydelse i hemmen och samhället. Här har skolan en angelägen uppgift att ge eleverna en god insikt i matens betydelse, både från näringssynpunkt och som en del i en social samvaro. Skolan måste också på ett aktivt sätt lära ut hur man lagar husmanskost och även undervisa i näringslära.
mot · GY02Ub468 · 2010-10-26 00:00:00 — Öka tillgängligheten på skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett ekonomiskt stöd för de skolor som tillgänglighetsanpassar sina lokaler. En ökad tillgänglighet handlar om den demokratiska rätten att kunna röra sig fritt och kunna verka i samhället även för personer med funktionsnedsättning. På många områden har vårt samhälle kommit långt inom tillgänglighetsarbetet. Det gäller dock inte fullt ut på skolområdet. kan elever själva välja vilken skola som de vill gå i. Den tidigare närhetsprincipen, vilken innebar att du som elev förväntades gå i den skola som låg närmast ditt hem, är upphävd. Men den finns i praktiken fortfarande kvar för elever med funktionsnedsättning. Kommunen behöver nämligen inte ta hänsyn till önskemål i de fall då valet innebär att det skulle bli för dyrt eller på annat sätt svårt att tillgodose en elevs behov vid en viss skola. Regeringen har beslutat att fristående skolor inte har rätt att säga nej till att ta emot en elev om kommunen ger ersättning för de betydande merkostnaderna. Vi kristdemokrater välkomnar denna tydliga förbättring för elever med funktionsnedsättning men jag menar att vi behöver se över möjligheten att förbättra situationen ytterligare. Det har i vissa sammanhang framförts krav på en förändrad lagstiftning så att alla skolor måste anpassas för att kunna ta emot elever med funktionsnedsättning. Detta skulle dock innebära kraftigt höjda kostnader för kommuner och är knappast ekonomiskt försvarbart. Men för att uppmuntra fler kommuner att ta sitt fulla tillgänglighetsansvar vill jag utreda möjligheten att införa ett ekonomiskt stöd till dessa. En bra inspirationskälla kan här vara det så kallade bostadsanpassningsbidraget som ges till personer med funktionsnedsättning.
mot · GY02Ub469 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i försäkringsmedicin i läkarutbildningen. Läkare har en viktig roll när det gäller sjukskrivningar. De senaste årens resurser på att utbilda redan utbildade läkare i försäkringsmedicin har varit nödvändiga och bra. Men det räcker inte. Alla läkare ställs förr eller senare inför en situation när det behövs en bedömning av om en patient skall få ett läkarintyg för prövning om rätt till ersättning på grund av att sjukdom föreligger. Hela sjukförsäkringssystemet är uppbyggt kring dessa läkares kompetens. gäller nya regler för sjukpenning. som man är sjukskriven har man rätt till sjukpenning om man inte kan utföra sitt vanliga arbete. har man bara rätt till sjukpenning om man inte kan utföra något arbete alls hos sin arbetsgivare. ska hela den reguljära arbetsmarknaden prövas för att få ut sjukpenning. Dessa steg kallas rehabiliteringskedjan och bygger mycket på bedömningar av den enskildes sjuksituation. De nya sjukpenningreglerna har varit nödvändiga för att få ut fler i arbete, men de lägger ytterligare stora krav på att läkare ska kunna göra en bedömning. Det bör ingå moment av försäkringsmedicinsk utbildning i alla läkares grundutbildning. För att studenter ska få läkarexamen ska man ha tydliga kunskaper i försäkringsmedicin. De allmänna målen för all grundläggande högskoleutbildning är angivna i 1 kap. 9 § högskolelagen (1992:1434). Där framgår att utbildningen skall ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem samt beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Universiteten och högskolorna har stor frihet att inom de ramar och regler som sätts av riksdag och regering själva bestämma över intern resursfördelning, organisation och upplägg av utbildningsprogram liksom innehåll i kurser. Det är regeringen som föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläggas, och det är som beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Ett tillstånd att utfärda examina får bara lämnas om utbildningen uppfyller högskolelagens krav och regeringens särskilda krav (1 kap. 11 § högskolelagen). Det är hög tid att läkare får ytterligare hjälp och medel för att klara sina bedömningar på bästa sätt. Deras omdömen påverkar mångas liv. Försäkringsmedicinsk utbildning bör ingå i alla läkares grundutbildning. de (M)
mot · GY02Ub472 · 2010-10-21 00:00:00 — Fri tentamensrätt vid högskolor och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. Reformeringen av den svenska gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasielever. Det finns nu en mångfald inom gymnasieskolan, vilket innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar kan hitta en utbildning som matchar deras behov och önskemål. Högskolan, däremot, kännetecknas av att vara statisk och likriktad i sin utformning. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna såsom de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. För den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande, borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med såväl tid som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på t.ex. grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån, utan att passera antagningssystemet sätter, kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. Fördelarna med en s.k. fri tentamensrätt innebär för det första att en studieplats kan erbjudas till någon som verkligen behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (M)
mot · GY02Ub474 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en ny kartläggning av det långsiktiga behovet av läkare och att läkarutbildningen dimensioneras efter detta. Läkarutbildningen i har endast klarat av att förse hälso- och sjukvården och forskningen med ungefär hälften av de läkare, som fått legitimation för att arbeta i . Övriga läkare som fått legitimation för att arbeta i är utbildade i andra länder. Regeringen har utökat läkarutbildningen med . Men det tar tid innan det får effekt på antalet färdigutbildade läkare. är bristen på läkare i stor. framtagna prognoser över behovet av nya läkare har kraftigt underskattat behovet. Vår bedömning är att behovet inte kommer att kunna tillgodoses med beslutade utökningar av utbildningen. Vi anser att ska utbilda det antal läkare som behövs i . Nuvarande bristsituation innebär att landstingen till ofta höga extrakostnader anlitar inhyrda läkare och anställer utomlands utbildade läkare som inte alltid har önskvärda språkkunskaper i svenska. Läkarbristen är i delar av landet stor bl.a. vad avser allmänläkare och neurologi. Vi anser att landstingen kan vidta vissa åtgärder för att något begränsa ökningen av läkarbehovet. Sjuksköterskor och biomedicinska analytiker kan överta arbetsuppgifter men är nu ofta beroende av läkares delegation för att få göra detta. Kiropraktorer och naprapater kan självständigt behandla fler patienter. Möjligheterna till schemaläggning av läkares arbetstid utnyttjas sällan. Även om annan legitimerad personal kan överta vissa arbetsuppgifter från läkare är vår bedömning att de framtida vårdbehoven och utvecklingen inom medicinsk forskning gör att beslutad utökning av läkarutbildningen är otillräcklig. Vi föreslår därför att regeringen skyndsamt tar initiativ till en ny kartläggning av det långsiktiga behovet av läkare och att läkarutbildningen dimensioneras efter detta.
mot · GY02Ub477 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning och rekryteringsbidrag. Att studera som vuxen innebär att man ska klara både studier, familj och ekonomi. Att vuxenutbildningen fungerat bra är naturligtvis grunden i det vi kallar det livslånga lärandet. Det är därför det är så viktigt att det funnits rekryteringsbidrag för att kunna inleda studier. Rekryteringsbidraget är det stöd som många behöver för att våga ta steget att börja studera. Efter att man har arbetat så väcks lusten att studera kanske till liv igen. Då måste det finnas möjligheter att ta hand om dessa önskemål. Detta är till gagn för den enskilde. Dessutom är det samhällsekonomiskt viktigt att vårt land har så välutbildade medborgare som möjligt. Det ger större möjligheter att möta en alltmer kunskapsintensiv och global arbetsmarknad. Beslutet att kraftigt dra ner på vuxenutbildningen är ett hårt slag mot de vuxna som, av skilda anledningar, inte studerade som unga. De som inte lyckades då får nu inte en andra chans att lära sig något nytt. Rekryteringsbidraget för vuxenstuderande är viktigt, och kan vara avgörande, för människors möjlighet till återkommande lärande och kompetensutveckling genom hela livet. Regeringen bör se till att de studiesociala villkoren för människor som går från arbete eller arbetslöshet till studier ses över. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02Ub478 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i utbildning i . Arbetslösheten i är den högsta sedan mycket länge och beräknas sjunka endast långsamt. Framför allt är unga drabbade. Dessutom är en av tre långtidsarbetslös. I var arbetslösheten nästan 8procent. Ett av de mest effektiva sätten att få ett jobb snabbare och behålla det längre är att investera i utbildning. Regeringen har tidigare valt en motsatt väg och skurit ner den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen kraftigt samt minskat antalet högskoleplatser i landet. Dagens arbetsliv blir allt mer krävande och utan tillräcklig utbildning ökar risken att bli arbetslös också när arbetsmarknaden är god. Förändringarna berör alla, även personer med lång arbetslivserfarenhet och god utbildning. När konkurrensen om de existerande jobben tilltar kommer dessa krav att öka ytterligare. För att möta dagens jobbkris och för att stärka vår konkurrenskraft behövs ett brett kompetenslyft. Alla som står utanför arbetslivet måste erbjudas utbildning för att komma tillbaka i arbete. Allas tillgång till utbildning utgör också grunden för framtida arbete och tillväxt i , liksom i övriga landet. Det gäller såväl grundläggande gymnasieutbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning som den högre utbildning och forskning som bedrivs i länet. Högskolan ska vara tillgänglig för alla som vill studera vidare och vår ambition är att minst hälften av gymnasieeleverna ska gå vidare till högre studier. Det är viktigt att universiteten i länet stödjer utvecklingen och arbetar aktivt för rekrytering och samverkan. Dessutom måste möjligheterna till studier på distans förbättras. Utbyggnaden av högskolan har inneburit att fler människor kan studera vidare. Detta förutsätter också att alla har en ekonomisk och social situation som gör att det är möjligt. Studerande har tillhört förlorarna till följd av regeringens politik, varför deras ekonomiska villkor måste förbättras. Den forskning och kunskap som finns vid , i och bidrar till att skapa nya företag och innovationer i länet, vilket leder till nya jobb och tillväxt. Samspelet mellan dem och näringslivet i länet spelar en viktig roll i länets utveckling. Därför behövs det en satsning på fler utbildningsplatser på högskolorna och på att forskningen i länet får fortsätta att växa. i (S)
mot · GY02Ub479 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge adoptivföräldrar samma rättigheter som andra föräldrar. 2030 familjer adopterar barn från . Det som särskiljer adoptionerna därifrån är att de thailändska myndigheternas regler innebär att barnen från kommer till som fosterbarn. Först efter att DSDW (den thailändska adoptionsmyndigheten) fått uppföljningsrapporter om barnet fattar adoptionsstyrelsen beslutet att den thailändska adoptionen kan registreras. Därför är de svenska föräldrarna inte juridiska vårdnadshavare förrän adoptionen även beslutats av tingsrätten i . Tidsperioden är vanligen ett till , då barnet är i föräldrarnas vård i och de vanligtvis tar ut sina föräldraförsäkringsdagar. Föräldrapenning kan man få som adoptivförälder från den dag man har barnet i sin vård, oavsett vem som är formell vårdnadshavare. Men det verkar som om flera regler som hänger ihop med detta inte tar hänsyn till dessa adoptivföräldrars särskilda situation. Ett exempel är möjligheten för föräldrar som studerar att få extra studiebidrag om man har barn. CSN har avslagit ett överklagat beslut om extra studiebidrag från en Thailandsfamilj, med just hänvisning till att familjen inte är juridiska vårdnadshavare. Även om är det mest tydliga exemplet på problemet, så kan det uppstå även för föräldrar som adopterar från andra länder, till exempel . Det är viktigt att vi ser till så att inte adoptivföräldrar missgynnas genom att regelverken inte är anpassade till deras speciella situation.
mot · GY02Ub480 · 2010-10-25 00:00:00 — Rätt att överklaga tillstånd att uppföra vindkraftverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning, i syfte att klarlägga utsträckning och omfattning av störningen. Inom ramen för förutvarande regelverk för prövning av enskilda vindkraftsanläggningar och så kallade vindkraftsparker finns flera exempel på där prövningen dragit ut till följd av överklaganden i flera instanser. I ett av fallen där bygglov beviljats har det överklagats till Regeringsrätten som i sin dom ger talerätt i ärendet. Därmed förhindras den sökande att uppföra en vindkraftsanläggning från den överklagandes verksamhet, vilken består i att bedriva radioastronomisk forskning för att undersöka jorden och universum. I domen hänvisas det till en ännu icke politiskt beslutad översiktsplan för vindkraft. Denna föreslår en gräns om inom vilken vindkraft ej tillåts etableras. Denna princip har accepterats, både av vindkraftsintressenterna och av rymdobservatoriet, i de samråd som har genomförts enligt PBL inför antagandet. Domen reser frågor kring huruvida man kan basera ett beslut om att godkänna överklagandet på en översiktsplan som ännu inte framlagts för politiskt beslut och därmed inte vunnit laga kraft. Domen är baserad på antaganden kring vindkraftens eventuella störning av reflekterade radiovågor från vindkraftverkets metalldelar. Undersökningar som genomförts av försvarsindustrikoncernen visar att vindkraftverkens bidrag till eventuell störning är försumbar jämfört med andra störningskällor, såsom mobiltelefontrafik och backsensorer. Moderna vindkraftverk har i princip inga roterande metalldelar, vingarna är byggda av trä, plast och/eller komposit. Domen tar ingen hänsyn till rimligheten i tidigare beviljade bygglov för vindkraftsanläggningar på Väröhalvön, i som ligger inom 15kilometers radie från rymdobservatoriet som är beläget norr därom i och som dessutom är visuellt synliga från över öppet hav. Domen innebär betydande gränsdragningsproblematik för etableringar i inlandet, då den innebär att verkens placering och tekniska utformning blir föremål för prövning gentemot rymdobservatoriets intressen, även utanför den fredade zonen . Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att lägga fram förslag till ändring av lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning, i syfte att klarlägga utsträckning och omfattning av störningen, då den aktuella domen bland annat skapar osäkerhet kring hur den kommunala översiktsplanen skall tolkas i förhållande till planerade vindkraftsanläggningar och radioastronomisk forskning.
mot · GY02Ub482 · 2010-10-26 00:00:00 — Varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. Det behövs professionella nätverk för erfarenhetsutbyte och gemensamma initiativ. I flera kommuner finns så kallade självstyrande skolor. Det innebär att kommunala skolor får en ökad organisatorisk och administrativ frihet gentemot den kommunala förvaltningen. De självstyrande skolorna arbetar mycket målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete samt att öka insynen från dessa. Vi vill att erfarenheterna och resultaten i dessa skolor noga ska dokumenteras och utvärderas, för att se hur de kan berika övriga kommunala skolor. Ska skolan lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. Vi vill att både elever, skolor och lärare ska få hjälp och stöd i arbetet med medbestämmande och elevinflytande. Kommunerna måste därför, antingen själva, i samverkan eller genom de elevfackliga organisationerna, erbjuda elevråd och aktiva elever det stöd de behöver för att kunna ta ansvar. bör också bygga upp ett för elevinflytandefrågor som ska kunna hjälpa skolor och kommuner, och även underlätta erfarenhetsutbyte mellan olika delar av landet. Vi vill att elevernas rätt till inflytande ska öka i takt med stigande ålder och mognadsgrad. På gymnasienivå vill vi öppna upp för lokala styrelser med elevmajoritet. De lokala styrelserna ska kunna fatta beslut i frågor som rör exempelvis arbetsmiljö och temadagar men inte i enskilda elev- eller personalärenden.