ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So455 · 2010-10-22 00:00:00 — Organisationsstöd till mindre verksamheter för personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till mindre verksamheter som inriktar sina aktiviteter på stöd för personer med funktionshinder. Vikten av att känna sig delaktig i samhället kan inte underskattas. Livskvaliteten påverkas väldigt negativt av att inte kunna delta på samma villkor som andra. När det gäller funktionshindrade personer är det värt att göra en extra ansträngning. Organisationer med över 500 medlemmar kan få organisationsstöd, men mindre organisationer som ibland har en mycket speciell verksamhet till stöd för personer med funktionshinder har svårare att få organisationsstöd. Ett klart exempel är (SoS) som erbjuder personer med olika funktionsnedsättningar service och stöd genom en egen hund, ett för denna grupp av människor förhållandevis nytt hjälpmedel. Genom kvalificerat arbete med utbildning av hund och hundförare har människor med relativt grava funktionshinder kunnat få hjälp, stöd och därigenom en ökad livskvalitet. Detta stöd öppnar vägar för många människor att delta i samhällslivet. För många har det inneburit att de kan delta i olika aktiviteter på egen hand med stöd av sin servicehund. Vid en inventering av vilka funktionshinder berörda förare har, rör det sig om över 50 olika handikapp (orsakade av sjukdomar, skador m.m.) och även olika former av rörelsehinder (de flesta i rullstol), hörselskadade eller döva samt diabetessjuka och epileptiker. SoS-konceptet innebär att man som förare själv gör jobbet med hjälp av en instruktör, och konceptet är unikt i . Förutom att det är effektivt och billigt har det en stor rehabiliterande effekt hos förarna som blir självständiga, får mer självförtroende och därmed bättre livskvalitet. Det är viktigt att legitimera organisationer som SoS i . Av den anledningen bör regeringen se över möjligheterna till att organisationer med färre än 500 medlemmar som har en verksamhet till stöd för personer med funktionshinder ska få ett ekonomiskt stöd i form av organisationsstöd i syfte att fortsättningsvis kunna bedriva en verksamhet som på både kort och lång sikt är till nytta för människor med svåra funktionsnedsättningar.
mot · GY02So456 · 2010-10-20 00:00:00 — Stödinsatser för personer med osynliga funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödinsatser för personer med osynliga funktionshinder. Många människor lever i dagens med olika funktionsnedsättningar. Särskilt svårt att hävda sina rättigheter har den grupp av människor där själva funktionsnedsättningen inte märks. , , , Attention med flera organisationer arbetar mycket för att synliggöra funktionshindrets problematik. har det blivit allt svårare för den här gruppen att nå fram till och Arbetsförmedlingen. Organisationen av myndigheterna har försvårat samverkan. Många kontor har lagts ner och öppethållandet har minskat i flera mindre kommuner. Tillgängligheten har drastiskt försämrats och förändringarna i socialförsäkringssystemet drabbar denna målgrupp hårt och orättvist. Många uttrycker en stor oro över hur de ska klara det dagliga livet och försörjningen. Personer med funktionsnedsättningar har arbete i betydligt lägre utsträckning än övriga befolkningen och oftast bedöms deras arbetsförmåga mycket olika från instans till instans. Bara hälften av personerna i vissa grupper med funktionsnedsättning har en deklarerad årslön. Dessutom är lönenivån betydligt lägre än för den övriga befolkningen. Risken att hamna mellan stolarna är betydligt högre för dem med psykiska funktionsnedsättningar. Allt för ofta tvingas de att ansöka om försörjningsstöd. Personer med osynliga funktionsnedsättningar lever med en komplex problematik. Det brister i helhetstänkandet och samverkan hos myndigheter och vårdgivare än mer för denna utsatta grupp. Behovet av stödinsatser i olika former är mycket angeläget. Allt från att tillse att det finns ett socialförsäkringssystem som säkerställer målgruppens behov till att stödja den sociala ekonomin på så sätt att stöd ordnas för dessa personer, till exempel genom upprättande av sociala företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödinsatser för personer med osynliga funktionshinder.
mot · GY02So457 · 2010-10-25 00:00:00 — Kvinnors behov inom äldreomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors behov inom äldreomsorgen. De kommande decennierna kommer antalet äldre personer att öka. Den demografiska utvecklingen ställer vårt samhälle inför nya utmaningar. När gruppen äldre ökar växer också behovet av vård och omsorg. Gruppen äldre blir mer heterogen liksom behoven. Detta kräver utveckling av såväl samhällsplaneringen som sjukvården och äldreomsorgen. När hälsan sviktar och behoven av vård och omsorg uppstår ska det inte råda någon tvekan om att samhället bistår med insatser av god kvalitet. Alla ska ha förtroende för att samhället kan tillgodose de behov som följer med åldrandet. De äldre ska bemötas med respekt, kunna styra över sin vardag och ha inflytande över vilka insatser de får. De anhöriga ska känna sig trygga i vetskapen om att de närstående har det bra. Personalen ska ha utvecklingsmöjligheter och goda arbetsförhållanden. ska vara ett bra land att åldras i. Mot bakgrund av det kan vi s-kvinnor konstatera att det finns mycket kvar att förbättra och då främst för kvinnor. Vi vet att kvinnor under sitt yrkesverksamma liv har lägre inkomst än männen och att allt för många enbart jobbar deltid. Detta får konsekvenser på pensionen som sedan i sin tur påverkar den åldrande kvinnans möjligheter då de ekonomiska förutsättningarna är betydelsefulla. En låg pension ger inte utrymme för att sätta guldkant på tillvaron. Det finns ofta inte ekonomiskt utrymme för exempelvis fotvård eller för regelbundna besök hos frisören. Att på ålderns höst ha möjlighet till boende och bra omvårdnad på lika villkor för kvinnor och män måste stärkas. Äldre kvinnor missgynnas ofta i biståndsbedömningen då det finns en övertro på att de klarar av sina vardagliga hushållssysslor på egen hand. När nu den borgerliga regeringen allt mer privatiserar såväl omsorgen, sjukvården som servicen finns det stor risk att det är just kvinnorna som betalar prislappen. Med sin låga pension har de inte möjlighet till den så kallade valfriheten eftersom den är förknippad med privatekonomin.
mot · GY02So458 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell SRHR-strategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utforma en nationell strategi för sexuell hälsa, sexuella rättigheter, reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter (SRHR). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samordna det preventiva arbetet för att förhindra oönskade graviditeter och könssjukdomar/hiv. har en lång tradition av att arbeta med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter nationellt, men trots det är siffrorna för könssjukdomar (bl.a. klamydia och hiv) och oönskade graviditeter höga. värnar om människors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, och har regeringen på olika sätt lyft fram vikten av att det nationella preventionsarbetet blir mer effektivt. lade en arbetsgrupp på fram promemorian Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet (S2007:D) med en rad förslag på åtgärder för att förhindra oönskade graviditeter och förbättra det nationella preventiva arbetet. Ett förslag i promemorian är att ska ha i uppdrag att samordna det nationella preventiva arbetet. Särskilt viktigt blir det att hålla samman arbetet nu när arbetet med att förebygga hiv har flyttats från till . För att säkerställa en sammanhållen politik på detta område bör nu en nationell SRHR-policy och strategi utformas. utformar landstingen sina egna SRHR-strategier, SRHR-policyer men det saknas riktlinjer för vad dessa ska innehålla. I Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet återfinns en rad bra förslag men som tyvärr inte har plockats upp av regeringen. Flera av dessa förslag bör förverkligas och genomföras i enlighet med det arbete som redan gjort på området: nationell handlingsplan mot klamydia och nationell kommunikationsstrategi för det förebyggande arbetet mot klamydia, hiv, övriga sexuellt överförda infektioner och vissa blodburna sjukdomar. har en policy för arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i den internationella politiken. I denna definieras sexuell hälsa, sexuella rättigheter, reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter utifrån existerande internationella överenskommelser på följande sätt: Sexuell hälsa handlar om livskvalitet och personliga relationer, om rådgivning och hälsovård. Sexuella rättigheter innefattar rätten för alla människor att bestämma över sin egen kropp och sexualitet. Reproduktiv hälsa är ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande kring det reproduktiva systemet och alla dess funktioner och inte bara frånvaro av sjukdom. Reproduktiva rättigheter omfattar den enskilda individens rätt att bestämma antalet barn och hur tätt dessa ska komma. behöver en motsvarande strategi för det nationella arbetet som tar sikte på hiv, övriga könssjukdomar och oönskade graviditeter samt på människors rättigheter på området. Ovan nämnda definition skulle kunna användas som utgångspunkt även i det nationella arbetet. Ett utformande av en nationell SRHR-strategi måste prioriteras .
mot · GY02So459 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen om hiv. Av de stockholmsungdomar som tillfrågades av Ungdomsbarometern om risken för att smittas av hiv svarade hälften att de bedömde att det inte fanns någon smittorisk. Det är oroande. Med tanke på vad vi vet om hiv borde kunskapen vara större än vad den är. Dessvärre förekommer det att hälso- och sjukvården ibland missar att upptäcka de symtom som kan tyda på hiv. Tyvärr händer det också att personer utvecklat aids på grund av att en hivinfektion upptäckts så pass sent att den inte varit möjlig att behandla. Sammantaget åskådliggör detta tydligt behovet av ökade informationssatsningar och utbildning om hiv och aids. är kunskapen om hur det är att leva med hiv ofta låg. Det är inte ovanligt att smittade personer väljer att vara tysta om att de är bärare av hiv; må det vara av rädsla för att bli utsatta för andras okunskap, stigma eller diskriminering. Det är både tragiskt och sorgligt. För att synliggöra hiv och öka medvetenheten om smittan kan olika vägar behöva tillämpas: Utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal, av lärare i skolan och av funktionärer i frivilligorganisationer och ungdomsverksamheter. Ett ytterligare sätt att lyfta upp frågan kan vara att göra World Aids mer betydelsefullt i syfte att öka medvetenheten om hiv och aids. Dagen är viktig för alla dem som har mist en vän eller anhörig i aids eller vill uttrycka sitt engagemang till förmån för dem som utvecklat sjukdomen. Årets World Aids har temat stigma och diskriminering. Den nationella kampanjen här i har samma teman. Ett fördjupat samarbete kring World Aids skulle kunna vara ett första steg i att öka samverkan mellan olika aktörer för hivprevention i och på . Eftersom hiv inte känner av några geografiska gränser är det angeläget att fler län involveras i World Aids . I syfte att öka intresset av att delta i ett samarbete bör lämplig myndighet få i uppdrag att aktivt arbeta för att öka intresset för medverkan av såväl offentliga som enskilda aktörer. Kunskapen om hiv får inte falla i glömska. De organisationer och verksamheter som arbetar aktivt med frågor rörande hiv behöver synas och höras mer i samhället. Hiv är en angelägenhet som, utöver det rent medicinska delarna, påverkar flera olika samhällsområden som exempelvis könsroller och ekonomi. Hiv är med andra ord en samhällsfråga.
mot · GY02So460 · 2010-10-26 00:00:00 — Det absoluta människovärdet och Downs syndrom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alla människors lika värde och utsorterande fosterdiagnostik. Människans absoluta värde undergrävs och hotas allt oftare. I har läkare kallat de kraftigt sjunkande födelsetalen för barn med Downs syndrom för succé och den utökade användningen av fosterdiagnostik skrämmer med rätta allt fler. När nya genetiska tester nu möjliggör utsortering av ofödda med en annorlunda kromosomuppsättning, eller med ökad risk för att få genetiskt betingade sjukdomar senare i livet, är det av största vikt att lagstiftare tar avstånd från fosterdiagnostik då den används i abortselektivt syfte. Överhuvudtaget är det upprörande att en medmänniska med Downs syndrom inte självklart betraktas som en helt vanlig, fullvärdig människa, utan identifieras så med sin genetiska pluskromosom att denna medmänniskas värde devalveras. Det borde vara tvärtom! En människa med särskilda behov utifrån en genetisk komplikation har all rätt att födas och få all den hjälp som behövs för att förverkliga sin fulla potential. Alla människors liv är lika värdefulla och det finns anledning att vara starkt kritisk till användning av fosterdiagnostik i syfte att minska antalet födslar för barn med Downs syndrom eller med olika funktionsnedsättningar eller för att den ofödda har fel kön. riksdag bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att den utsortering på grund av funktionshinder som sker i före födelsen och som riskerar att öka i takt med nya fosterdiagnostikmetoder är oacceptabel i ett land som ska bygga på alla människors lika och höga värde. Dessvärre kan vi inte säga att det de facto är så i . Skånberg (KD)
mot · GY02So461 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram riktlinjer för sjukvården i relation till de rättsvårdande myndigheterna när det gäller aborter för flickor . Det är mycket tragiskt att vi i har ett stort antal aborter bland barn i vårt land som ej fyllt . Den senaste nordiska jämförelsen, , visade att det gjordes fler barnaborter i än i de övriga nordiska länderna tillsammans. redovisades alltid barnaborterna i , men från och med rapporten 2006 har denna siffra inte längre framgått i rapporterna. I har föräldrar till minderåriga inte rätt till kännedom om sin dotters abort. Utomlands finns det exempel på hur sexuella övergrepp har kunnat stoppas när samtliga vårdnadshavare har getts rätten att känna till sin dotters abort, vilket lett till mer skyddande lagstiftningar för minderåriga. Det är glädjande att barnaborterna har minskat . Det har spekulerats i att den nya sexualbrottslagstiftningen har spelat in. Medan vi 2004 och 2007 nådde toppar med 280 respektive 282 aborter hos flickor i åldrarna , gjordes det i denna åldersgrupp 175 aborter . Det är i lag förbjudet att ha sexuellt umgänge med barn , även om barnet har gett sitt medgivande, enligt 6 kap. 4 § första stycket: Den som har samlag med ett barn [] döms för våldtäkt mot barn till fängelse i lägst två och högst . Andra stycket berör särskilt incest, varpå tredje stycket lyder: Är brott som avses i första eller andra stycket att anse som grovt, döms för grov våldtäkt mot barn till fängelse i lägst fyra och högst []. 5 § talar tvärtom om mindre allvarliga situationer: Är ett brott som avses i 4 § första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna vid brottet att anse som mindre allvarligt, döms för sexuellt utnyttjande av barn till fängelse i högst . Skäl som talar för att brottet i fråga skulle vara mindre allvarligt kan vara då det är ringa åldersskillnad mellan förövaren och offret. Mot bakgrund av att det inte går att utesluta att barnaborterna också föregåtts av brottsliga handlingar mot dessa flickor, vore det angeläget att ges i uppdrag att ta fram tydliga riktlinjer för hur sjukvården ska hantera situationen vid en barnabort. Det måste framgå med all önskvärd tydlighet hur och när polis och sociala myndigheter i kommunen ska kontaktas i utredningssyfte. Skånberg (KD)
mot · GY02So462 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdrag om abortstatistik. När abortlagstiftningen ändrades så att även utländska kvinnor kan få abort utförd i , följde med lagändringen ett beslut om att ge i uppdrag att till regeringen redovisa konsekvenserna av den föreslagna lagändringen. Skälen till bedömningen var följande: Regeringen anser att det är viktigt att noga följa konsekvenserna av denna lagändring. Exempelvis är det angeläget att få kunskap om antalet utländska kvinnor som genomgår abort eller avbrytande av havandeskap i , i vilken graviditetsvecka avbrytandet sker, kvinnornas ursprungsland och var åtgärden utförs. Regeringen anser även att det är av yttersta vikt att utländska kvinnor som genomgår abort eller avbrytande av havandeskap i verkligen erbjuds samma omhändertagande som svenska kvinnor. Detta är en högst rimlig bedömning med utgångspunkt främst i kvinnans situation och hälsotillstånd. När publicerade sin första rapport om detta var den dock bristfällig, då endast begärt in uppgifter om de aborter där kvinnan själv betalar. Detta motsvarar inte skrivelsen i propositionen då det inte är alla utländska kvinnor som genomgår abort i som själva betalar för sin abort. I SOU 2005:90 framgår att det i flera fall är eller i som ersätter EU-medborgares vård i . I dessa fall begärs sedan generellt betalning av den abortsökandes hemland. tycks det inte som om dessa aborter inkluderas i abortstatistik. Trots att konsekvenserna av ändringen av abortlagstiftningen noggrant skulle följas, tycks det som om den insamlade statistiken nu är för bristfällig för att en tillförlitlig bedömning av situationen ska kunna göras. Det finns ingen samlad bild från landstingen och , endast en ofullständig uppgift från . Det som ändå går att utläsa av statistik att 132 utländska kvinnor själva betalade för att få en abort utförd i visar att fler än hälften genomgick en sen abort. 8 av 15 aborter där kvinnan kom från något annat nordiskt land utfördes efter graviditetsvecka 12, det vill säga vid situationer då fri abort inte är legalt i , , eller . Skriverier i och tyder på att några av dessa aborter är könsaborter, eller vad som oftast kallas flickaborter. Då inte slutfört det uppdrag som angavs i propositionen är det angeläget att detta rättas till . Skånberg (KD)
mot · GY02So464 · 2010-10-21 00:00:00 — Stöd till abortförebyggande ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till ideella organisationer som arbetar abortförebyggande. När presenterade Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet idépromemoria från arbetsgrupp för förebyggande av oönskade graviditeter föreslog hans arbetsgrupp bland annat att de ideella organisationer som arbetar med att förebygga oönskade graviditeter bör stärkas i sitt arbete genom att statsbidrag utgår för förebyggande arbete avseende oönskade graviditeter. Förslaget innebar också att borde ges ansvaret att administrera statsbidraget. arbete skedde som ett led i besluten kring proposition 2006/07:124 Abort för utländska kvinnor och förebyggande av oönskade graviditeter. har ideella organisationer en viktig uppgift i att komplettera landstingens och kommunernas förebyggande arbete, vilket grupp också konstaterar: Exempelvis kan ideella organisationerna nå grupper med information som landsting och kommuner kan ha svårare att nå på grund av språksvårigheter eller bristande kunskaper om kulturella aspekter. Bland de organisationer som nämns finns , och Somaliska hälsoteamet. Listan kan kompletteras med nationella hjälporganisationer som Livlinan och Respekts jourtelefon, samt lokala initiativ som Minnamottagningarna (, och ) och Sarahcenter (). Jag menar att arbetsgruppens uppfattning, att ett statsbidrag bör inrättas för riktat stöd till de organisationer som arbetar med reproduktiv hälsa och med att förebygga oönskade graviditeter, är värdefullt.
mot · GY02So465 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra insemination för ensamstående. Ensamstående ofrivilligt barnlösa kvinnor i har inte samma möjligheter som andra kvinnor att skaffa barn. Rätten att inseminera har endast hetero- och homosexuella kvinnor som är sammanboende eller som har ingått äktenskap eller partnerskap. Många kvinnor som lever utan partner längtar efter barn och har många ensamstående kvinnor barn. Medan vissa väljer att adoptera känner andra en stark längtan efter att bära och föda ett barn. De allra flesta ensamstående kvinnor som väljer att skaffa barn på egen hand har tänkt igenom frågan mycket noggrant. Barnen blir därför vanligen planerade och efterlängtade. Ensamstående kvinnor har dessutom skaffat sig barn. Att ge sina barn kärlek, omsorg och trygghet är förmågor som inte hänger ihop med kön, sexualitet eller samlevnadsform. Begreppet familj har också vidgats från att ha varit en traditionell kärnfamilj med mamma, pappa och barn till att numera innefatta homosexuella relationer och ensamstående hushåll. Denna utveckling är viktig, välkomnad och kort sagt en prägel av det moderna samhälle vi lever i. I får nu endast kvinnor som lever i en relation tillgång till insemination. För att råda bot på den särbehandling ofrivilligt barnlösa ensamstående kvinnor utsätts för måste de också ges möjlighet att insemineras inom ramen för svensk hälso- och sjukvård.
mot · GY02So466 · 2010-10-25 00:00:00 — Transpersoners mänskliga rättigheter och tillgång till könskorrigerande vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka tillgången till könskorrigerande vård för alla transpersoner. Den svenska lag som reglerar de krav som ställs för att en person ska få ändra sitt juridiska kön tillkom 1972 och speglar den tidsanda som då fanns och de lagar som då var gällande. För att ändring av den juridiska könstillhörigheten ska få göras krävs att den sökande är över 18, ogift, svensk medborgare och steril. har mycket hänt i den svenska lagstiftningen. Bland annat har vi könsneutralt äktenskap. Att då i lag ställa krav på att en människa ska vara ogift för att få ändra juridiskt kön är förlegat, och det får närmast betraktas som ett misstag av lagstiftaren att detta inte konsekvensändrades när det könsneutrala äktenskapet blev verklighet. Som en konsekvens av den rådande lagstiftningen är också transpersoner den enda kategori människor i som är föremål för tvångssteriliseringar. Detta är ovärdigt ett demokratiskt samhälle där respekten för mänskliga rättigheter anses vara central. offentliggjorde generaldirektör och överdirektör att de avsåg att göra en översyn av vården för transpersoner i detta för att de genom kontakter med olika organisationer som arbetar för transpersoners rättigheter blivit uppmärksammade på en mängd brister i vården. presenterade så utredaren sin utredning Transsexuella och övriga personer med könsidentitetsstörningar Rättsliga villkor för fastställelse av könstillhörighet samt vårdstöd. Utredaren föreslår där att kraven på att vara svensk medborgare, ogift och steril ska tas bort och att kravet på att vara över 18 ska utredas vidare. Hon konstaterar också att den könskorrigerande vården i har många brister och att en mängd åtgärder behövs för att komma tillrätta med bristerna. Utredaren föreslår också att diagnoskoden transsexualism inte längre ska vara ett krav för att kunna komma i fråga för behandling. Behandling ska ges även till personer som har ospecificerad könsidentitetsstörning och inte vill genomgå en fullständig könskorrigering. De förslag på åtgärder och lagändringar som framförs i utredning skulle dramatiskt förbättra livet för transpersoner i . De bör därför skyndsamt bli verklighet.