ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N429 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionalutveckling i hela landet. Som företrädare för Socialdemokraterna från , , , och vill vi att ska vara ett möjligheternas land oavsett var i landet vi råkar bo. En rättvist fungerande regionalpolitik måste utgå ifrån att hela landet hänger ihop och att vi alla är beroende av varandra. Det nationella måste samverka aktivt med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter, hållbara arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i hela landet. För genomförandet av en rättvis, jobb- och tillväxtskapande regional utveckling i hela landet krävs samordning. Statliga bolag, verk- och myndigheter ska via regleringsbrev och ägardirektiv ges tydliga signaler om deras ansvar för att stärka och bidra till den regionala utvecklingskraften. Staten måste genom ett samhällskontrakt garantera tillgången till en grundläggande service när det gäller post, tele, el, IT och annan grundläggande infrastruktur i hela landet. Varje kommun ska ha minst ett statligt servicekontor som representerar myndigheter som arbetsförmedling, försäkringskassa, skatteverk och polis. Samtliga högskolor och universitet ska ha ett uttalat ansvar för att vara en aktiv partner i den egna regionens utveckling. Samverkan med kommunerna och det lokala näringslivet är särskilt viktig för genomförandet. Vi vill att branschprogram för strategiska näringar ska upprättas. Samarbetet mellan viktiga näringar och samhället måste fördjupas. Att bidra till höjd kvalitet och nya produkter inom landets basnäringar är av stor regionalpolitisk betydelse. Inom turist- och besöksnäringen görs en särskild framtidssatsning i syfte att kraftigt expandera näringen. Regional utveckling och goda kommunikationer hänger tätt samman. Människors möjligheter att resa till jobb, studier och fritidsaktiviteter är viktiga för regionens attraktivitet och en god infrastruktur är avgörande för företagsetableringar och ett växande näringsliv. Bättre fungerande förbindelser, inom regionen och till regionen brådskar. Det krävs en väl sammanhållen nationell bredbandsstrategi för hela landet. Särskilt viktigt är att skapa högre överföringskapacitet och likvärdiga förutsättningar i hela landet. Stöd krävs även för ett ökat regionalt ansvarstagande som innebär bättre förutsättningar för lokal kommersiell service, näringslivsutveckling, riskkapitalförsörjning och arbete med olika slag av infrastrukturinvesteringar. Ett ökat ansvar ges till regionerna. Ett tydligt stöd till lokalt arbete med landsbygds- och byautveckling, kombinationssysselsättning, lokala initiativ till föreningsdrift, kooperation och socialt företagande måste övervägas. Det behövs en offensiv strategi med investeringsstöd för ökade investeringar i bostadsbyggande och klimatsmarta miljöinvesteringar för genomförandet av en återupprättad och offensiv regionalpolitik i hela landet. Ett övergripande mål för den regionala utvecklingen ska vara att utjämna skillnaderna ekonomiskt, socialt och kulturellt mellan män och kvinnor i hela landet. På så sätt skapar vi möjligheternas land för hela svenska folket. i (S)
mot · GY02N431 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och införa ett system för återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till regioner där produktionen sker. av vattenkraftsproduktion sker i de sju skogslänen. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste källorna till hela gemensamma välstånd. Stora svenska vattenkraftskommuner som i och i hör till de kommuner som tvingas ha landets högsta skattenivå. De kämpar ständigt mot avfolkning och försämrad skattekraft. strömmar rikedomarna från vattenkraften till för att sedan i mindre del komma tillbaka i form av skatteutjämning eller regionalpolitiskt stöd. Detta ger det falska intrycket att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare när de i själva verket är stora bidragsgivare till den gemensamma välfärden. Det är nu hög tid att vattenkraftskommuner får del av de stora värden som genereras lokalt. De bygder där värdeskapandet sker bör också få en rättmätig del av de värden som skapas och en rimlig ersättning för de naturingrepp som utbyggnaden av vattenkraften medfört. För att förverkliga detta bör det tillsättas en utredning för att utforma ett långsiktigt svenskt system för återföring av vattenkraftsmedel.
mot · GY02N432 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för införande av lokala utvecklingsbolag. En mycket viktig faktor för framgångsrika, växande företag är en god kapitaltillförsel i ett tidigt skede. Det krävs banker som kan och vill låna ut, och investorer som kan och vill satsa och agera riskkapitalister. I vissa delar av är det brist på båda dessa. För att hela ska kunna växa krävs ett brett entreprenörskap. I städer, samhällen och byar måste människor testa sina vingar som företagare och skapa sysselsättning för sig själva och andra. Det finns exempel på områden och sammanhang som har kunnat sörja för att de två ovanstående faktorerna båda föreligger och därigenom skapat en positiv utveckling i närområdet. I byn mellan och Åre i har Trångsviksbolaget, ett lokalt och småskaligt riskkapitalbolag med inledningsvis små medel men stort engagemang skapat en grogrund för många framgångsrika och växande företag. Grunden har varit att investera i och stötta små, lovande företag. Undertecknad tror att en avsevärd utvecklingskraft skulle släppas loss runt om i landet om utvecklingsbolag liknande Trångsviksbolaget uppmuntrades och stöttades till uppstart. Statens roll skulle kunna vara att tillhandahålla en modell för förverkligande samt medfinansiering till startkapital.
mot · GY02N433 · 2010-10-25 00:00:00 — Riskkapitalfond för kunskapsbaserade småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en riskkapitalfond för kunskapsbaserade småföretag. En allvarlig flaskhals för tillväxten bland små och medelstora företag i kunskapsintensiva sektorer som exempelvis Life Science, IT-telekom och miljöteknik är de begränsade finansieringsmöjligheter som erbjuds när det gäller tillväxtkapital. För dessa bolag, som ännu inte tjänar några pengar men som har produkter med stor potential, är tillgången till finansiering minst lika viktig som innovationen själv. är redan framgångsrikt på innovation i bemärkelsen att starta nya små företag. Däremot är vi sämre på att få dessa att växa och utvecklas i landet. Särskilt gäller detta kunskapsintensiva småföretag som är frukterna av samhällets stora FoU-investeringar. Det är viktigt att ta till vara denna innovationskraft på ett sådant sätt så att de mindre och medelstora företagen kan utvecklas till livskraftiga företag. Denna vitalitet och detta spektrum av kunskapsbaserade företag kommer inte bara att leda till fler arbetstillfällen. Dessa faktorer kommer också att bidra till att dessa företag får lättare att attrahera rätt kapital, samarbeten och kompetens till . Det kapital som tillförs via statligt innovations- och riskkapital är inte tillräckligt stort eller inte inriktat på just de kunskapsbaserade små och medelstora företagen. De ramlar mellan stolarna. De aktuella företagen är i många fall för stora för och eller för små för Industrifonden och . Därför måste nya finansieringsvägar skapas och tillgången till riskvilligt kapital öka. En möjlighet är en statlig riskkapitalfond inriktad på kunskapsbaserade tillväxtföretag i hela . En sådan bör bygga vidare på lyckade modeller med geografiskt fokus eller branschfokus som Inland Innovation och Fouriertransform, med inriktning på kunskapsinnehållet. Vidare bör en satsning på en sådan riskkapitalfond göras i samverkan mellan offentliga och privata aktörer samt akademin. Regeringen bör inför kommande budgetprocesser beakta behovet av en sådan riskkapitalfond. Per Åsling (C)
mot · GY02N434 · 2010-10-26 00:00:00 — Inventering av potentialen för investering i småskalig vattenkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inventering av den icke utnyttjade potentialen för den småskaliga vattenkraften. Småskalig vattenkraft var en mycket viktig tillgång i byggandet av som industrination. Även i dagens moderna energisystem har den småskaliga vattenkraften en viktig roll att fylla. Det framstår allt tydligare att det är möjligt att producera el från småskalig vattenkraft på ett miljömässigt bra sätt. Den småskaliga vattenkraften är förnybar, förbränningsfri i hela energikedjan, utsläppsfri, klimatstödjande, lokal och ofta ett tredje ben på landsbygden, sårbarhetsminskande och inte minst sysselsättningsfrämjande. Det finns ett stort antal gamla småskaliga vattenkraftsanläggningar som står outnyttjade eller har stor effektiviseringspotential. har storleksordningen 40000 fallsträckor, varav kanske redan används för att utvinna förnybar el. Det finns också ett betydande intresse för att nyinvestera i förnybar elproduktion. För att kunna göra denna typ av investeringar i elproduktion krävs att man förfogar över en fallrättighet. i och (Svaf) har gjort en sammanställning av i länet befintliga dammar och deras energipotential samt förekommande natur- och kulturvärden i vattendragen/sjöarna som berörs av dessa dammar. En sådan inventering syftar till att identifiera potentialen för ren energi och tillvarata sportfiskets intressen och den biologiska mångfalden i våra vattendrag. Det är särskilt viktigt vid en utbyggnad av såväl vind- som vattenkraft att värna naturvärden och friluftsliv. För att göra det enklare att hitta potentiella dammar och fallrätter för småskalig produktion av vattenkraft anser vi att en inventering av outnyttjade anläggningar med stor effektiviseringspotential bör genomföras, även nationellt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02N435 · 2010-10-27 00:00:00 — Mikrolån till företagare med utländsk bakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mikrolån till företagare med utländsk bakgrund. Det tar för en ny svensk att komma in i arbete. Det finns många anledningar till detta, och det tvistas fram och tillbaka om orsakerna. Men en sak är säker, det är aldrig fel på människan utan det är systemet som är bristfälligt. I många länder, som t.ex. och , är startsträckorna inte lika tidskrävande. Men tyvärr har vi i inte lyckats underlätta för människor med utländsk bakgrund att skaffa ett arbete. Den största boven i integrationsdramat är utanförskapet. Det faktum att nya svenskar är helt utanför det finansiella systemet leder till ett liv i fattigdom. Vägen in i det svenska samhället bör inte gå genom och dess bidragssystem, utan genom arbete. Många nya svenskar väljer att starta egna företag. Det är positivt, för både individen och den ekonomiska utvecklingen i samhället. Det finns dock institutionella problem som dels har med banksystemen att göra, dels med en samhällsstruktur som utgår från en homogen befolkning. De nya svenskarna saknar ekonomisk historia i . De har inget ekonomiskt arv som kan belånas inte heller något kontaktnät med finansiärer. Detta utgör ett stort hinder för många som vill starta eget och komma ifrån arbetslösheten in i arbete. Därför bör statliga instanser adressera detta problem genom att erbjuda mikrolån till ekonomiskt hållbara affärsidéer som startskott för affärsverksamheten.
mot · GY02Sf1 · 2010-10-19 00:00:00 — med anledning av redog. 2010/11:RRS3 styrelses redogörelse om sjukskrivningsprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om granskning RiR 2010:9 En förändrad sjukskrivningsprocess. förändrades sjukförsäkringen i grunden. Många var redan då mycket kritiska till förändringarna. När reglerna började tillämpas visade det sig också att de inte fungerade. Vittnesmålen om att sjuka människor tvingats ut i arbete, i arbetslöshet eller helt förlorat sin försörjning har varit många. har granskat den förändrade sjukskrivningsprocessen och kritiserar regeringen skarpt. Bland annat konstaterar att regeringen inte gav tillräckliga förutsättningar för att införa den s.k. rehabiliteringskedjan och att de bristande förutsättningarna gav negativa konsekvenser för tillämpningen. Det handlar t.ex. om den mycket korta tiden mellan beslut och införande. menar att regeringen bättre bör avväga tidpunkten för beslut så att den aktuella myndigheten har möjlighet att genomföra arbetet med att förbereda förändringarna. Det handlar vidare om det faktum att en rad nya, otydliga och svårtolkade begrepp infördes. Det gäller även de förändringar som i stor hast gjordes . Vi instämmer i kritik. Utgångspunkten för sjukförsäkringen måste vara att den som på grund av sjukdom inte kan arbeta ska ha rätt till snabb rehabilitering tillbaka till arbete och ekonomisk trygghet det tar. Vi kan alla drabbas av sjukdom. Det är orimligt att människor på grund av stelbenta, administrativa tidsgränser ska tvingas ut ur sjukförsäkringen även om man inte har blivit frisk. Sjukförsäkringen behöver förändras. Utförsäkringen måste upphöra, rehabiliteringen förstärkas och taket i försäkringen höjas så att fler faktiskt får ersättning för inkomstförlusten vid sjukdom. Den nu pågående utredningen om socialförsäkringen måste få rätt att förutsättningslöst se över sjukförsäkringen, utan att vara bunden vid nuvarande regler. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om förändringar av sjukförsäkringen som innebär att sjuka människor inte utförsäkras. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02Sf202 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning i flyktingrätt med fokus på barnfrågor. Enligt ska samtliga beslut som rör barn fattas med barnets bästa för ögonen. I diskussioner om barn i utlänningsärenden saknas det ofta bra kunskapsunderlag för att göra en bedömning utifrån barnets bästa. I flera fall när det exempelvis gäller ensamkommande eller apatiska flyktingbarn gör migrationsdomstolarna olika bedömningar och därmed försämras rättssäkerheten för dessa redan utsatta barn. Forskning i flyktingrätt med fokus på barnfrågor kommer i ett längre perspektiv att ge bättre beslutsunderlag och ge asylprocessen samma transparens och rättssäkerhet som andra delar av det svenska rättsväsendet. Denna forskning kan även generera kunskap som kan komma barn i andra länder till nytta. Denna typ av forskning kan inte heller enbart äga rum inom ramen för , utan måste även bedrivas från fler håll. Regeringen bör därför på olika sätt verka för att öka kunskaperna inom detta område.
mot · GY02Sf203 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om apatiska flyktingbarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör inkorporeras i svensk lag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en flyktingbarnskommission bör tillsättas. 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. har över 400 barn från asylsökande familjer tagits in på barnpsykiatriska kliniker i . Barn som slutat äta och dricka och måste sondmatas för att överleva. Deras verklighet är så fruktansvärd att de avskärmat sig från den och blivit onåbara. Vårdande läkare har funnit tidiga psykiska och somatiska störningar hos dessa barn. förekom det uppgifter om simulering, manipulering och i vissa fall förgiftning av barnen. Detta har dock inte kunnat styrkas i något enda fall. Enligt en rapport från beror de apatiska barnens tillstånd istället på traumatiska upplevelser före flykten. Dessa barn har i många fall bevittnat grova vålds- och sexövergrepp på sina mödrar och andra släktingar. I nästan hälften av fallen har barnen sett någon död eller någon dödas. Bilderna av de apatiska barnen har väckt en våg av sympati hos svenska folket men också en storm av upprördhet. Den folkliga upprördheten fick, efter många turer, slutligen den dåvarande socialdemokratiska regeringen att fatta ett vägledande beslut i ett enskilt ärende. Beslutet innebar att det i bedömningen skulle tas större hänsyn till barn som har uppgivenhetssyndrom. Dessvärre visade sig detta beslut sakna praktisk betydelse. Kort därefter fick nämligen tre av fem apatiska barn avslag på sin asylansökan. De utvisningar av apatiska barn som har skett och som till viss del fortfarande kan ske är inte acceptabla, inte minst mot bakgrund av att vården för dessa barn är mycket bristfällig i hemländerna. Utvisningar av apatiska barn strider ofta mot skrivningar om barns rättigheter. Därför finns det anledning att se över på vilket sätt kan få en starkare ställning i utlänningslagen, det kan exempelvis ske genom att inkorporeras i svensk lag. Det skulle med säkerhet leda till att fler barn med uppgivenhetssyndrom skulle få uppehållstillstånd i . Dessutom anser vi att en flyktingbarnskommission ska tillsättas som får i uppgift att bringa klarhet i vad som har hänt med de apatiska barn som har utvisats. Som tidigare nämnts saknas adekvat vård i flera länder som dessa barn har utvisats till. har ett ansvar även för människor som utvisas och tvingas lämna . Ansvar för medmänniskor slutar inte vid nationsgränser. Därför kan vi inte utvisa människor och sedan blunda för vilka konsekvenser det får för enskilda. Vi har ett ansvar att inte utvisa människor till länder där de riskerar att fara illa. Och om det kan tänkas att har brustit i det ansvaret är det viktigt att vi följer upp vad som hänt och använder den kunskapen för att få vägledning inför beslut som ska fattas framöver.
mot · GY02Sf204 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar för sjuklön vid plastikkirurgi. utförs cirka 25000 plastikkirurgiska ingrepp i . Både inom den offentliga och den privata vården handlar det framförallt om buk- och bröstplastikkirurgi. Så som sjuklönelagen ser ut skall arbetsgivaren betala ut sjuklön vid en skönhetsoperation på precis samma grunder som annan sjukdom, oavsett orsak till ingreppet. Det är inte rimligt att arbetsgivare skall stå för ersättning till den som av personligt estetiska skäl genomgår en operation och därefter blir arbetsoförmögen . Ersättning bör endast omfatta så kallade rekonstruktiv kirurgi orsakad av medfödda deformiteter, utvecklingsrubbningar, trauma, infektion eller sjukdom. Sjuklönelagen måste därför ses över när det gäller arbetsgivarens respektive individens ansvar vid skönhetsoperationer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Sf206 · 2010-10-20 00:00:00 — Regionala konferenser och utbildningar om sjukförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala konferenser och utbildningar om sjukförsäkringens tillämpning med arbetsmarknadens parter och övriga regionala intressenter under ledning. genomförde i ett omfattande arbete för att minska sjukskrivningstalen i länet. I samarbete med , , , , , samt länets kommuner genomfördes ett omfattande och systematiskt arbete för att i första hand ändra attityderna till sjukförsäkringen. Den dåvarande arbetsmarknadsministern var väl införstådd med projektet och berömde det eftersom det genererade mycket konkreta resultat. Antalet sjukskrivna föll kraftigt efter att projektet pågått . I projektet behandlades många olika fronter. Först och främst gentemot de läkare som sjukskrev genom att beskriva på vilket sätt sjukförsäkringen var tänkt att fungera, det vill säga att det är arbetsförmågan som påverkar huruvida en individ ska vara sjukskriven och inte själva sjukdomen. Det arrangerades även ett stort antal konferenser och möten med fackligt förtroendevalda där gick igenom hur sjukförsäkringen var tänkt att fungera och slutligen även motsvarande information till arbetsgivarna. möttes arbetsmarknadens parter och samverkande statliga myndigheter regelbundet för att delge varandra information om utvecklingen på området. När sjukförsäkringen började tillämpas enligt gällande lagstiftning i början av projektet blev det en stor medial uppmärksamhet runt enskilda fall, men eftersom alla regionalt var överens och djupt delaktiga i projektet, inte minst de fackliga organisationerna ändrades synsättet på sjukskrivningar och tillämpningar regionalt. Projektet rönte nationell uppmärksamhet för dess framgång, och dåvarande arbetsmarknadsministern besökte projektet efter inbjudan från LO för att ta del av resultatet. Antalet sjukskrivningar föll också kraftigt i . Med ovanstående motivering vore det önskvärt och väl värt att se över möjligheten att prova denna modell på nationell nivå. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Sf207 · 2010-10-20 00:00:00 — Karenstider i sjukförsäkringen för egenföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en respektive tre dagars karenstid för egenföretagare. Genom regeringens proposition 2009/10:120 Trygghetssystemen för företagare bibehölls möjligheter för egenföretagare att välja karenstider i sjukförsäkringen. Emellertid förändrades dessa karenstider från till som grundregel men med möjligheter att välja 14, 30, 60 eller . Från Företagarna framfördes redan i remissomgången bland annat att det också borde finnas möjligheter till en respektive tre dagars karenstid för egenföretagare, givetvis med de högre avgifter som då blir nödvändiga. Många egenföretagare har ifrågasatt den nya minsta karenstiden och då ifrågasatt varför det ska finnas skillnader jämfört med vad som gäller för löntagare. Korta sjukdomsperioder kan ju lika gärna inträffa för en egenföretagare som för en anställd. Trots att lagstiftningen på detta område är helt ny finns det goda skäl att ta upp frågan om kortare karenstid för egenföretagare till omprövning.
mot · GY02Sf208 · 2010-10-19 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till en vidareutvecklad sjukförsäkring i enlighet med vad som anförs i motionen. Den reformering som skett av sjukförsäkringen har varit välkommen. Den tidigare linjen att stämpla ut människor från både arbetsliv och sjukförsäkring till förtidspension var mänskligt ohållbar, inte minst då den enskilde upplevt långvariga sjukskrivningar istället för vård och rehabilitering. Många människor fann att den enda behandling som erbjöds var långtidssjukskrivning. pekade flera på att långvarig sjukskrivning inte är botemedlet utan kanske snarare blir ett skäl till förvärrad sjukdomsbild. Signalen med det nya regelverket är att varje människa har rätt att få vård och rehabilitering för att kunna ta sig tillbaka in i arbetslivet. Varje människa behövs för att forma ett bättre . Då måste det finnas en tidsgräns för att tillförsäkra alla rätten att bli prövad mot arbetsmarknaden. Ingen ska behöva uppleva att dagar läggs till dagar, år utan att någon efterfrågar ens insatser. Sjukskrivning och sjukförsäkring är en trygghet under sjukdom för att hinna bli behandlad och frisk. Dock är det självklart så att för vissa är situationen så allvarlig när tidsgränsen nås, att det är uppenbart att den enskilde inte har möjlighet att övergå i jobb vare sig på hel- eller deltid. Det är i denna grupp vi finner de allra sköraste, de med en komplex och allvarlig sjukdomsbild. Att just dessa personer ska behöva lämna sjukförsäkringen för att övergå till Arbetsförmedlingens prövning är inte rimligt. I vart fall är det inte rimligt att det ska ske på ett sätt som innebär att man måste lämna sin sjukförsäkring och kanske sedan måste vänta innan man på nytt har prövats för att återfå den. Detta leder till att de sköraste människorna utöver sin allvarliga sjukdom riskerar drabbas av andra problem och förvärrad sjukdomsbild. Det kan aldrig vara rimligt. Är man sjuk ska man ha vård och rehabilitering för att ta sig tillbaka till arbetslivet. Men om man har en sjukdom som är av den arten att vård och rehabilitering inte hjälper, då måste man få möjlighet att behålla sjukförsäkringen man prövas mot arbetsmarknaden. Det är viktigt att vi utformar regelverk i syfte att stötta och inte stjälpa människor. Vi ska aldrig bli systemkramare utan istället krama människor och ge alla möjligheter att få växa utifrån sina förutsättningar.