ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02MJ206 · 2010-10-19 00:00:00 — Skogsägarnas övergripande ansvar för skogsbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av framtidens skogspolitik. Drygt halva yta är täckt av skog. skogsmark utgör en fjärdedel av skogsmarksarealen inom EU, vilket gör till unionens största skogsland. Våra skogar har under århundraden varit en värdefull tillgång för vår överlevnad och vi ska vara stolta över det vi kallar vårt gröna guld och den skogspolitik som funnits i olika former . Skogen har bidragit till utvecklingen av vår välfärd; den har bidragit till betydelsefulla arbetstillfällen i såväl glesbygd som i industrisamhällen och den innebär en stabil bas i den svenska ekonomin. Skogen ska vårdas så att vi alla, våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn, får del av dess nyttigheter. Omsorgen om kommande generationer är en självklar utgångspunkt när vi nu ska möta framtidens globala och nationella klimatutmaningar. Och skogsägarna har ett övergripande ansvar för skogsbruket. Det är därför viktigt att skogen och skogsmarken ses som en nationell tillgång som ska skötas så att den långsiktigt och uthålligt ger god avkastning, som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn till andra allmänna intressen tas. Hur tillväxten kan öka utan att miljöhänsynen minskar är en annan viktig fråga att hantera. Efterfrågan av skogsråvaran ökar stadigt till allt från att bygga mer i trä till pappersindustrin som nya produkter av cellulosa till bioenergi och biobränsle. Skogsnäringen är en viktig tillgång i arbetet för ett hållbart samhälle. Trä är en förnybar och nationell resurs som vi vill se en ökad användning av. Och en ökad forskning för att möta framtidens behov av förnybara resurser måste till. Det behövs ytterligare resurser till för att stärka och utveckla organisationen och för att den ska kunna genomföra sina uppdrag som expertmyndighet, rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen och ha möjlighet att arbeta efter de skogspolitiska målen. Avvägningen mellan de två jämställda skogspolitiska målen, miljömålet och produktionsmålet, är en grundläggande uppgift. Det finns stora behov av rådgivning och att höja kunskaperna i vårt samhälle, framför allt vad avser risker i samband med de allt fler och kraftigare stormar och andra klimatförändringar som påverkar våra skogar. Samhället, övriga näringar och skogsbruket behöver gå mer i takt med varandra och kommunicera hur det framtida skogsbruket ska fungera och hur den biologiska mångfalden ska säkerställas. Kraftfulla satsningar krävs för att anpassa den svenska skogspolitiken efter de effekter som dagens och framför allt morgondagens klimatförändringar innebär.
mot · GY02MJ207 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att gränsvärdena för utsläpp av luftförorenande partiklar sänks. Den omgivningsluft som vi andas in är en stor källa till partiklar och andra skadliga ämnen. I vårt land gäller det framför allt skadliga utsläpp från industrier, fartygstrafiken, vedeldning, drivmedel och partiklar som rivs upp av fordonens dubbdäck . Medan förekomsten av många andra sjukdomsgrupper avtar ökar lungsjukdomarna. I en slår man till exempel fast att en miljard av jordens befolkning har kroniska lungsjukdomar, och att dessa kommer att vara världens tredje största dödsorsak. Forskarna har bland annat kommit fram till att lungsjukdomen kol, som bara har förknippats med rökning, också uppstår av dålig omgivningsluft. Forskarna flyttar nu från ensidigt fokus på rökningens roll till att identifiera generella mekanismer för successivt tilltagande lungskada och invaliditet orsakad av kronisk inandning av skadliga ämnen. Utifrån detta perspektiv är det viktigt att en översyn görs av de gränsvärden som finns för partikelutsläpp. Inom ramen för det gällande miljöhandlingsprogram som EU beslutat om planerar EU bland annat åtgärder för att förbättra övervakningen och bedömningen av luftkvaliteten och nedfallet av föroreningar. EU ska också utarbeta en temainriktad strategi för att stärka en konsekvent och integrerad politik när det gäller luftföroreningar. Det omfattar prioriteringar för framtida åtgärder, översyn och uppdatering om så behövs av luftkvalitetsnormer och nationella utsläppstak i syfte att uppnå det långsiktiga målet att inte överskrida kritiska belastningsgränser och belastningsnivåer. Som ett led i det arbetet har diskuterat gränsvärden inom luftkvalitetsdirektivet. Förslagen till gränsvärden för luftföroreningspartiklar tillåter alltför höga halter enligt experter inom . Det föreslås faktiskt gränsvärden inom EU som ligger dubbelt så högt som i . Det är mot den bakgrunden nödvändigt att inom EU verkar för att gränsvärdena sänks för utsläpp av luftförorenande partiklar.
mot · GY02MJ209 · 2010-10-18 00:00:00 — Utrotningshotade djur i reklam tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för reklam bör bli tydliga på punkten att djur listade i Cites inte får förekomma. Användning av utrotningshotade djur i reklam bör stoppas. har undertecknat den så kallade Citeskonventionen som trädde i kraft . Av denna konvention framgår tydligt att utrotningshotade djur inte ska användas i kommersiellt syfte. De fördragsslutande staterna är i konventionen överens om att internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter inte ska förekomma. Med handel avses export, reexport, import och införande från havet. Trots det ser vi exempelvis att utrotningshotade apor används i kommersiell reklam som uppmuntrar handel. För att åstadkomma en tydlighet kring detta är det lämpligt att reglerna kring reklam blir tydliga på punkten att djur listade i Citeskonventionen inte får förekomma.
mot · GY02MJ210 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt ska verka för att EU inför havsdagar eller fiskedagar. Fiskbeståndet i våra vatten är en ändlig resurs och därför måste fiskandet ske med varsamhet. Våra fiskare runt om i landet har ofta varit fiskare i generationer och är rädda om det som är deras levebröd och som de vill skall gå i arv till deras barn. Tyvärr har bestämmelser från EU gjort att denna näring fått restriktioner och lagar mot sig som gjort att fiskbeståndet minskar. har man haft och fortfarande har fiskekvoter för olika arter av fisk och när den fiskekvoten är uppfylld så får man inte ta i land mera av den fisken, vilket innebär att fiskarna måste kasta tillbaka fiskarten om man får upp den i sina nät. Detta kallas utkast och är något som det måste ändras på. Mängder av fisk går på detta sätt till spillo eftersom en del av fisken kan vara skadad och död vid nätfångsten men ändå måste slängas tillbaka på grund av EU-regler, som och våra fiskare måste följa. har det diskuterats så kallade havsdagar/fiskedagar (eller ansträngningsreglerat system), det vill säga att man får ett visst antal dagar när man får fiska och tar då hand om all fisk. Detta måste vara ett mera ekologiskt hållbart sätt att bedriva fiske på. Mitt förslag är att genom EU skyndsamt ser till att införa havsdagar/fiskedagar i hela unionen.
mot · GY02MJ212 · 2010-10-18 00:00:00 — Privatisering av de statliga veterinärerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privatisera de statliga veterinärerna. Ett område där staten utgör en dominerande aktör på en konkurrensutsatt marknad är veterinärområdet. De privata veterinärerna är ofta egenföretagare eller småföretagare och arbetar under tillsyn av . har själva omkring 400 anställda, varav ungefär tre fjärdedelar är veterinärer. Dessa konkurrerar således med de privata veterinärerna. Den statliga veterinärorganisationen har en tredjedel av marknaden och får in 100miljoner kronor i statliga subventioner. Att en myndighet har tillsyn över både sin egen, och konkurrenternas, verksamhet framstår som något orimligt. Det är således tveksamt om kolleger inom samma myndighet ska granska varandra, liksom det inte heller är helt lämpligt att en konkurrent ska granska om de privata företagen uppfyller lagens krav. Som en konsekvens av denna ordning har bland annat de statliga veterinärerna i långt större utsträckning än de privata anlitats av myndigheter för olika typer av utredningar, liksom de i vissa fall får mer fortbildning och information än vad deras konkurrenter får i förhållande till marknadsandelen. Det har också förekommit klagomål om att information som är viktig i det dagliga arbetet som veterinär sprids från staten till de statliga veterinärerna så att dessa får ett informationsövertag gentemot de privata. Det finns ett antal exempel som visar att när näringsverksamhet drivs i statlig regi så uppstår problem. Bland annat riskerar konkurrensen och utbudet på marknaden att hämmas eftersom statens verksamheter upp av skattepengar. Möjligheten att ta ut lägre priser ger staten en större marknadsandel än som skulle vara motiverat på en fri marknad. Det kan heller inte uteslutas att staten ger sin egen verksamhet fördelar genom lagstiftning eller informellt genom att låta kolleger sköta tillsynen av varandra. Till detta kan också läggas att när vinstintresse inte finns i en verksamhet uppstår också problem med effektiviteten, och organisationens vilja att ge kunderna en god service blir lidande. Det är mot den bakgrunden viktigt att avveckla statens engagemang som företagare, som man underlättar för privata veterinärföretag i deras strävan att konkurrera på rättvisa och lika villkor. Därför bör det övervägas om de statliga veterinärerna ska privatiseras.
mot · GY02MJ213 · 2010-10-20 00:00:00 — Förbud mot sexuella övergrepp på djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förbud mot sexuella övergrepp på djur bör införas. Sexuella övergrepp på djur är ett problem som ökat i omfattning . Flera hundra fall av sexuella övergrepp på djur har anmälts utan att de har lett till åtal. Till skillnad från de flesta andra länder är tidelag inte förbjudet i . Förbudet togs bort 1944 som homosexförbudet avskaffades. I finns en bestämmelse om djurplågeri som innebär att den som utsätter djur för lidande kan straffas för det. Men det krävs då att åklagare kan bevisa att det varit fråga om djurplågeri, det vill säga att övergreppet inneburit fysiskt eller psykiskt lidande för djuret. Att bevisa att djuret lidit är emellertid mycket svårt, och därmed har det visat sig nästan omöjligt att få någon fälld för sexövergrepp enligt lagen mot djurplågeri. Det rättsliga skyddet för djur är därför otillräckligt. Ett djur är en försvarslös part, och djur får aldrig utsättas för meningslöst lidande. En lagstiftning som uttryckligen förbjuder sexuella övergrepp på djur bör därför införas. Det bör ske genom att ett förbud mot sexuellt utnyttjande av djur införs.
mot · GY02MJ214 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig samlad livsmedelsstrategi. Svensk produktion av livsmedel har minskat i såväl volym som värde. Importen ökar ständigt och utgör numera hälften av den mat som konsumeras i trots att svenska konsumenter i allt större utsträckning efterfrågar närproducerade livsmedel av hög kvalitet. Försäljningen av närproducerade livsmedel utgör dock endast en liten del av den totala försäljningen. bönder har med sitt höga kostnadsläge svårt att klara importkonkurrensen på en marknad där priset alltför ofta räknas tyngre än god djuromsorg och höga miljökrav. Fortsätter produktionen att minska i nuvarande takt kommer detta att få konsekvenser för livsmedelsindustrin och för landsbygden. utgör jobben som har de gröna näringarna som sin bas av alla arbetstillfällen i . Den nuvarande trenden med en ökad import kan vara en farlig väg att gå. Med en ökande befolkning globalt enligt FAO till 9 miljarder människor sätts allt större press på den globala livsmedelsproduktionen, och tillgång till billiga importerade livsmedel blir därmed kanske inte möjlig framöver. Klimatförändringarna gör att förutsättningarna för livsmedelsproduktion kan komma att ändras betydligt framöver. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden som ger öppna landskap och andra kollektiva nyttigheter till gagn och glädje för medborgarna. Man skapar därmed ytterligare tillväxt och flera arbetstillfällen. Att överlåta en så viktig sektor som livsmedelsproduktionen enbart till marknaden är inte hållbart i längden eftersom obalanser i produktionen måste åtgärdas för att säkra ett hållbart och säkert flöde av livsmedel. Därför behövs det en bred samlad livsmedelstrategi som sträcker sig . behöver en livsmedelsvision som handlar om hur, var och vad man ska använda våra naturresurser till. Vi kan dra lärdom av hur man utarbetat en sådan i t.ex. och . En samlad livsmedelsstrategi kan ge konsumenterna, närproducerade och säkra livsmedel av hög kvalitet, trygghet i livsmedelsförsörjningen för i en klimatosäker värld och ökad export av livsmedel producerade med hög djuromsorg och höga miljökrav. I en ny samlad livsmedelsstrategi bör det ingå att ge rådgivning till producenter, vilket kan säkra en kostnadseffektiv och klimatsmart produktion som är konkurrensneutral mot omvärlden, och att ge bättre information till konsumenter om att äta hälsosamt och säsongsmässigt. Det är billigare, bättre för hälsan och bättre för miljön. I strategin bör det också ingå att arbeta aktivt inom EU för en modern jordbrukspolitik där man kan uppnå ovanstående mål, att arbeta aktivt för bättre måltider i skolor, sjukhus och äldreomsorgen enligt principen om säsong, kort transportsträcka och livsmedel fria från onyttiga tillsatser och att öka kunskaperna om livsmedelsproduktion och om sund och säker kost till elever i alla åldersgrupper.
mot · GY02MJ215 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en helhetssyn för såväl biologisk mångfald som företagande och entreprenörskap. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att inleda arbetet med regionala landskapsstrategier. Arbetet syftar till att bevara biologiska värden i landskapet. Men risken är att med detta skapas nya regler och tung administration. Det går också helt emot vad regeringen har uttalat om regelförenklingar för företagandet på landsbygden. Det finns två tunga lagar som är tillämpliga på området: skogsvårdslagen och . Skogsvårdslagen jämställer målen för produktion och miljö. Ser man till att målen blir jämnt avvägda så ger lagen den biologiska mångfalden ett gott skydd. I t.ex. är av arealen formellt skyddad genom en mängd olika skyddsinstrument i . Den areal som är satt under formellt skydd skall skötas så att målen med skyddet uppnås, bl.a. genom att artrika beten verkligen betas och att skyddad skog vårdas så att den inte bara blir en tät granskog. Det är bl.a. genom fler betande djur på de värdefulla ängs- och hagmarkerna som mångfalden vårdas. Jordbrukspolitiken bidrar till att markerna är intressanta att hålla betesdjur på. För den som vill vistas i skogen, även på annans mark, ger allemansrätten fantastiska möjligheter. Den skall vi vara rädda om och vidareutveckla på en helt annan väg än den kommersialisering som sker . En satsning på förnybar energi i olika former, från jord och skog, medför att klimatmålen lättare nås och i förlängningen att mångfalden kan bevaras. Skall landsbygden få en positiv utveckling så är det tron på entreprenör-skap inom de areella näringarna som är avgörande. Jag menar att för att skapa en helhetssyn på det hållbara brukandet av jorden och skogen är det avgörande med en regional landskapsstrategi även för företagande och entreprenör-skap och inte bara en naturvårdsstrategi. En samlad strategi behövs som ser möjligheterna och fokuserar på helheten.
mot · GY02MJ222 · 2010-10-14 00:00:00 — Vindkraftverks påverkan på känsliga kulturmiljöer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vindkraftverks påverkan på känsliga kulturmiljöer. Jag vill med denna motion väcka uppmärksamhet på de problem som enligt min uppfattning ibland kan förekomma i samband med tillståndsgivningen för byggandet av vindkraftsanläggningar i avvägningen emot kulturminnen. Storskalig utbyggnad av industrianläggningar för produktion av vindkraft är en relativt ny företeelse i landskapet. Förvisso har såväl som utfärdat råd och anvisningar. Dock finns exempel på tillståndsgivande där man kan ifrågasätta om en rimlig bedömning gjorts gentemot andra intressen. Att vindkraftverk påverkar landskapsbilden är ofrånkomligt. Att lagstiftningen är till för att pröva och minimera eventuella skador är omtvistligt. Vindkraft är industrianläggningar för att producera el. Vilken inverkan en etablering av industrianläggningar ger på landskapsbild, natur och kulturmiljö är ibland en subjektiv bedömning. Dock får höga roterande anläggningar som vindkraftverk en dominerande roll som måste föranleda omsorgsfull prövning. Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö. Stora vindkraftverk i nära anslutning till exempelvis kyrkor och kyrkogårdar kan påverka kulturhistoriska värden. Jag finner det lämpligt att det görs en översyn av de regler som finns och hur tillämpningen har varit för att undvika framtida konflikter mellan vindkraftsetableringar och kulturbyggnader, exempelvis kyrkor med en månghundraårig historia.
mot · GY02MJ223 · 2010-10-14 00:00:00 — Skötselplaner för tätortsnära ädellövskog och övrig skog tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skötselplaner för tätortsnära ädellövskog och övrig skog. Upprättande av skötselplaner för kommuner med innehav av tätortsnära ädellövskog och övrig skog bör vara obligatorisk. Områden skall finnas där träd kan växa upp, bli stora och gamla innan de dör. I sådana skogar trivs många växter, djur, insekter och svampar. I sådana skogar trivs människor. Den biologiska mångfalden kan bibehållas. Kommunägda s.k. parkskogar i anslutning till bostadsområden kan fylla en dubbel funktion. Dels kan de tätortsnära skogsområdena fylla människors behov av gröna rum för fritidsvistelse, motion och rekreation samt för lekande och lärande för de närboende. barn och ungdomar, dels kan de vara områden för att upprätthålla en ekologisk mångfald. Kommunernas vilja och förmåga skiftar i takt med ansvariga politikers intresse och med skiftande ambitionsnivåer hos ansvariga tjänstemän. Lätt kan försummelser i skötseln resultera i att den biologiska mångfalden försämras. För att stärka långsiktigheten i arbetet bör skötselplaner upprättas och förnyas exempelvis . På vissa orter upprättas sådana planer. För att garantera kontinuiteten i denna speciella skötsel bör upprättandet och aktualiserandet av dessa grönstrukturplaner göras obligatoriska, och de bör upprättas i samråd med och ideella naturvårdsorganisationer och därmed ge möjlighet för engagerade medborgare att medverka.
mot · GY02MJ224 · 2010-10-14 00:00:00 — Europeiska riktlinjer för minknäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om europeiska riktlinjer för minknäringen. ligger vid en jämförelse med andra länder i topp när det gäller djurskydd. Våra regelverk och strävan att skapa långsiktiga förhållanden av högsta klass är omvittnad. När det gäller svensk minknäring är även den på många sätt ett föredöme. Företagen som är verksamma inom branschen har lagt grund för ett förhållningssätt som ständigt utvecklas och förbättras. Det är endast som kan mäta sig med höga ambitionsnivå på området. är det viktigt att understryka det faktum att svenska uppfödare producerar 1,3 miljoner skinn. Världsproduktionen har ökat från 28 till 34 miljoner skinn på grund av ökad efterfrågan. När det gäller just producenter i andra länder är den kvalitativa nivån avsevärt lägre än i . Detta är problematiskt av flera skäl. Dels leder denna typ av skillnader att svenska producenter missgynnas i förhållande till sina konkurrenter. En tyngre investeringsbörda i gör att aktörer i andra länder får ett försprång, något som går emot EU:s intentioner om konkurrens på lika villkor. Dels går det ut över djuren. Det faktum att andra länders miniminivå är betydligt lägre än gör att minkarna utsätts för ett lidande som inte ligger i linje med svenska utgångspunkter. Det är således av yttersta vikt att dessa ojämna förhållanden åtgärdas. En väg att gå vore att införa särskilda bestämmelser gällande alla EU länder. En samsyn när det gäller regelverket inom djurskyddsområdet skulle forcera fram en generell kvalitetshöjning, som det snedvrida konkurrensförhållandet åtgärdas. bör med sin framgångsrika och djurvänliga linje vara vägledande i detta arbete. Beslut i denna riktning skulle även ge de strävsamma företagarna inom minkbranschen lugn och arbetsro. Utgångspunkten måste vara att det är endast via ett brett och multilateralt regelverk som vi tillsammans skapar ett fullgott djurskydd. Utifrån den basen ökar förutsättningarna att generellt uppnå bättre villkor för såväl minkar som minkfarmare. Det är av största vikt att frågan om en samordnad, europeisk syn på minknäring lyfts upp och behandlas på EU-nivå.
mot · GY02MJ225 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en balanserad vildsvinsstam. Vildsvinsstammen i landet har ökat snabbt . Följderna av den växande vildsvinsstammen har bland annat inneburit ökade skador på åker och jordbruksmark. Det är skador som leder till ökade kostnader för den enskilde markägaren, som inte har någon möjlighet att få bidrag eller ersättning för dessa skador. har beslutat att det ska finnas en vildsvinsstam i , men den stammen måste vara i balans med naturen och inte växa okontrollerat vilket drabbar markägare. En okontrollerad stam innebär ökade viltskador, större risk för trafikolyckor m.m. Regeringen har vidtagit viktiga åtgärder för att få en balanserad vildsvinsstam i landet. Någon enkel lösning på vildsvinsproblematiken finns dock inte. Bättre samverkan måste till mellan markägare, jägare och myndigheter så att man på lokal nivå vidtar åtgärder. Det är av stor vikt att uppmärksamma problemen med en växande vildsvinsstam och vad detta kan få för följder . Med anledning av ovanstående vill vi uppmärksamma regeringen om vikten av att vidta lämpliga åtgärder för att vi ska få en balanserad vildsvinsstam.
mot · GY02MJ227 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småskalig livsmedelsproduktion. Den småskaliga hantverksmässiga livsmedelsbranschen har utvecklats mycket och marknadens efterfrågan på dessa produkter ökar starkt. Det är förstås bra i ett land som ser nya företag och företagsidéer som något mycket positivt. Dock drabbas den här typen av företagare alltför ofta av problem i kontakten med lokala miljöförvaltningar på grund av bristande kompetens hos inspektörerna på de lokala miljökontoren. För att få tillstånd att starta livsmedelsproduktion krävs ett godkännande, därefter återkommande regelbundna kontroller. Problemet är att de inspektörer som ska besluta om godkännande av livsmedelstillstånd och därefter utföra kontrollerna oftast saknar kunskap om hantverksmässig tillverkning av livsmedel. De arbetar ofta efter samma principer som används vid inspektioner av storskalig livsmedelsindustri. Verksamheten i en storskalig tillverkning skiljer sig väsentligt från en hantverksmässig tillverkning. I det lilla företaget handlar det om helt andra arbetssätt och arbetsfördelningar. Det underlättar förstås om inspektörerna är väl insatta i den tillverkningsprocess de ska kontrollera. För att ta ett exempel: Ytterst få inspektörer känner till något om hantverksmässig ystning. Den bristande kompetensen hos livsmedelsinspektörerna leder därför inte sällan till problem för dem som vill etablera ett företag av detta slag. Problembilden är lätt att förstå eftersom man knappast kan förvänta sig att små och medelstora kommuner ska kunna hålla sig med personal som är specialutbildad inom alla olika miljötillsynsområden. Här krävs helt enkelt andra lösningar. Ett sätt att lösa problematiken med bristande kompetens hos miljöinspektörer skulle kunna vara att inrätta regionala inspektörer eller rådgivare med specialinriktning på småskalig livsmedelsproduktion.