mot · GY02T441 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatta satsningar på både väg- och järnvägsnätet i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningar bör skapas för att bygga spår för höghastighetståg i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera tillkomsten av intermodala plattformar där gods på ett smidigt sätt kan växla transportslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatta insatser i det finmaskiga vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medfinansiering. Tillväxt, välfärd och miljö Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land i utkant ska utveckla välståndet, öka sysselsättningen och tillväxten. Därför är infrastrukturinvesteringar avgörande för utveckling. ställs ökade krav på rörlighet när arbetsmarknadsregionerna växer. är en förbättrad standard på vägnätet avgörande för att företag ska kunna ha kvar verksamhet även på mindre orter. Järnvägstransporter är betydligt mindre skadliga för miljön jämfört med om motsvarande mängd gods skulle transporteras på väg. Därför verkar för att en större mängd av transporterna skall gå via järnväg. Det är viktigt att samhällets ambitioner att öka den spårburna godstrafiken inte bromsas av sårbara flaskhalsar. Investeringar och en omreglering av järnvägstrafiken måste genomföras på ett sammanhållet sätt med utgångspunkt i samhällsekonomisk effektivitet och regional utveckling. Ökade investeringar och underhåll Den socialdemokratiska regeringen 19942006 lämnade efter sig ett eftersatt underhåll inom väg- och järnvägsnätet. Dessutom var de långsiktiga investeringarna underfinansierade med cirka 50 miljarder, vilket ledde till förseningar i projektplaneringen. Åren av nedprioriteringar av vägnätet under socialdemokratiskt styre har bytts till stora satsningar. Det byggs infrastruktur som aldrig förr runt om i vårt land. har, tillsammans med övriga regeringspartier, kraftigt ökat anslagen till långsiktiga infrastrukturåtgärder. Satsningarna på infrastruktur bidrar till att hejda den arbetslöshet som uppstått till följd av den ekonomiska nedgången. Dessa satsningar på både väg och järnväg behöver fortsätta om välfärd ska upprätthållas . Tempot har höjts i genomförandet av redan beslutade planer och nya projekt är på gång på både väg- och järnvägssidan. Alliansregeringen satsar 417miljarder för infrastrukturåtgärder . Till detta skall läggas satsningar på uppskattningsvis 5080 miljarder som görs med och regional medfinansiering. Regeringen genomför nu en närtidssatsning och andra extrasatsningar för åren 20092011 på sammanlagt 11,4 miljarder, som vi nu börjar se resultat av. Dessa medel används inom både väg- och järnvägsområdet. är behoven runt om i landet så stora att vi också framöver kommer att behöva göra prioriteringar. Alla de olika väg- och järnvägsbyggen vi skulle önska kommer inte att genomföras . Därför är det viktigt att bedöma varje satsning utifrån vilken nytta de gör och väga dem mot andra projekt. Det är viktigt att inte bara satsa på infrastruktur i storstäderna, utan i hela landet. Regeringens satsningar innebär att kommer att få en acceptabel vägstandard även i glest befolkade områden. Investeringarna i vägnätet har stor betydelse för att öka trafiksäkerheten och minska dödsoffren. En statlig utredning har föreslagit att nya banor byggs för höghastighetståg (/h) som ska förbinda , , och . Det är viktigt att skapa förutsättningar för ett genomförande av planerna på höghastighetståg i . Detta kräver byggandet av nya spår anpassade för dessa höghastighetståg. behöver bli mer attraktiv för godstrafik. Det måste bli lättare att byta transportslag och dagens barriärer för tågtrafik bör undanröjas. Tillkomsten av intermodala plattformar, där gods på ett smidigt sätt kan växla transportslag, bör stimuleras. Investeringsbehov i det finmaskiga vägnätet Ökade resurser till det finmaskiga vägnätet är en förutsättning för en levande landsbygd. Sedan maktskiftet 2006 har alliansregeringen höjt de årliga anslagen till underhållet av vägnätet med , en ökning . är vägnätet emellertid eftersatt i alla delar av landet och underhållet måste fortsatt förbättras. Detta gäller även enskilda vägar. Därför har regeringen ökat stödet till de enskilda vägarna med cirka 30procent, något som länge krävt. Underhållet av det finmaskiga vägnätet i glesbygden är av stor vikt både för de boende och för att olika näringsverksamheter ska kunna bedrivas. Dessa insatser behöver fortsatt stärkas under kommande mandatperiod. medfinansiering av infrastrukturprojekt är i grunden positivt. saknar de flesta landsbygdskommuner de ekonomiska möjligheterna att medfinansiera projekt som staten ansvarar för. Det är därför viktigt att rika kommuner inte kan köpa sig före i kön när det gäller den statliga finansieringen av infrastrukturinvesteringar. Tillgången till medfinansiering kan vara ett sätt att prioritera mellan projekt inom en region men får inte innebära att medfinansierade projekt i storstadsregioner prioriteras före projekt i glesare regioner.