ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sk438 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör initiera en omförhandling av det dansk-svenska skatteavtalet. Det dansk-svenska skatteavtalet undertecknades av dåvarande svenska finansministern och danska skatteministern . Det fanns stora förväntningar på avtalet och till en början var reaktionerna positiva. dess har fler och fler negativa konsekvenser av avtalet upptäckts och behövs det kraftfulla justeringar i avtalet för att rättvisa ska skapas. Avtalet innebär att skatt betalas i arbetslandet men att skatteutjämning sker till bosättningslandet. Tyvärr visar det sig att de undantag som gjordes i avtalet innebär att en majoritet av arbetspendlarna mellan och inte omfattas av skatteutjämningssystemet. Undantag görs nämligen för offentliganställda, pensionärer och de som tjänar . Det svenska uträkning visar att endast en tredjedel av arbetspendlarna över därför omfattas av skatteutjämningen, vilket i sin tur innebär att förlorar på avtalet. Dessa pengar kommer inte till det interna svenska skatteutjämningssystemet och därför förlorar samtliga svenska kommuner och landsting på det orättvisa skatteavtalet, inte enbart de kommuner där arbetspendlarna bor. Man kan verkligen ifrågasätta varför t.ex. offentliganställda inte ska omfattas av skatteutjämningen. Självklart använder offentliganställda service i bosättningslandet på samma sätt som privatanställda och varför ska då inte motsvarande del av skatten betala den service som ges i hemkommunen? De flesta skatteexperter på båda sidor Sundet anser att skatteavtalet bör omförhandlas och en rimlig lösning bör vara att skatt ska betalas i bosättningslandet liksom i andra gränsregioner. Går detta inte att uppnå bör nuvarande avtal ändras så att skatteutjämningen även omfattar offentligt anställda och pensionärer. Därutöver bör beloppsgränsen tas bort och den skatt som utjämnas bör höjas till en nivå som motsvarar ett snitt av den svenska kommunalskatten, d.v.s. kommunalskatt både till primärkommunen och till landstingskommunen/regionen.
mot · GY02Sk442 · 2010-10-21 00:00:00 — Minskat regelkrångel vid förmånsbeskattning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för förmånsbeskattning av tjänstebilar. Ett antal onödigt komplicerade regler för beräkning av olika skatter är en konsekvens av tidigare S-regeringars syn på skatteuppbörden. Vidtagna åtgärder för ett allmänt minskat regelkrångel som lett till signifikant reduktion av onödiga sådana regler under föregående mandatperiod av alliansregeringen var därför välkomna. Vi har emellertid uppmärksammats på en fråga som i deklarationstider förbryllar många berörda medborgare och skattejurister/revisorer. Inför förmånsvärdesbeskattning för tjänstefordon utarbetar långa listor för beräkning av detta med angivande av alla möjliga fordon och fordonsdetaljer som kan vara föremål för sådan förmån. Med tanke på den raska takt i vilken nya fordon ständigt utvecklas förefaller framtagandet av sådana listor som både ett onödigt merarbete och som ett så kallat sisyfosarbete (= oändlighetsarbete). Vid sidan av den onödigt tillkrånglade processen som beskrivs ovan, där också uppenbara risker finns för att många onödiga fel begås, innebär detta ett inte föraktligt merarbete för som kostar skattebetalarna onödiga pengar. Regelverket för beräkning av ett sådant förmånsvärde för tjänstefordon borde kunna förenklas enligt enklare modeller, som till exempel de som tillämpas i för samma syfte. Istället för att göra listor för alla tänkbara fordon och deras uppskattade förmånsvärde till beskattning där, utgår man då helt enkelt från priset vid införskaffning av önskat fordon för tjänstebruk. Mot detta kvitto beläggs sedan en förmånsbeskattning på lämplig procentuell nivå (exempelvis av inköpspriset) som då blir lika för alla beroende på önskemål/behov av investering och därmed mycket rättvist. sparas alltså onödigt merarbete på , och individuella önskemål kan ändå tillgodoses på ett rättvist och bra sätt med införandet av en sådan enkel schablonregel för förmånsvärdet av ett tjänstefordon och dess beskattning. En ytterligare fördel med denna kostnadsbesparande regelförenkling som vi föreslår är att den som ska förvärva en bil för tjänstebruk kan inse vad förmånsbeskattningen kommer att bli utan att först tvingas stämma av ett sådant inköp mot de befintliga listorna för detta hos . , även miljöaspekten blir lätt tillgodosedd i detta förenklade system, i och med att alliansregeringens övriga politik för att stimulera till inköp av miljöbilar kan ges i form av olika miljörabatter. I ett sådant system där miljöbilarna följaktligen är relativt sett billigare än icke-miljöklassade bilar, kommer inköpspriset och därmed det förmånsvärdesgrundande skatteunderlaget att vara lägre för de förra än de . Så även ur denna aspekt har vårt förenklingsförslag en gynnsam miljöprofil. Mot denna bakgrund vill vi nu att ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket kring förmånsbeskattning av tjänstefordon. Finn (M)
mot · GY02Sk443 · 2010-10-26 00:00:00 — Ideella organisationer och moms tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideell second hand-verksamhet även fortsättningsvis ska vara momsbefriad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideella organisationer inte ska omfattas av momsplikt vid lokalförhyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen vid en eventuell förändring av mervärdeslagstiftningen bör finna vägar för att kompensera den ideella sektorn för minskade ekonomiska resurser till sin verksamhet. Två utredningsförslag föreligger som rör skyldigheten att betala moms för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund (Ds 2009:58). Det ena förslaget innebär att försäljningen av skänkta varor som görs av allmännyttiga ideella föreningar eller registrerade trossamfund ska vara momspliktig med en reducerad mervärdesskattesats om . I det andra förslaget föreslås en förändring av reglerna om s.k. frivillig skattskyldighet för lokaluthyrning. Det blir i stället vanliga momsregler som ska gälla, dvs. Båda dessa förslag kommer att negativt påverka den ideella sektorn. Om skänkta varor till ideella organisationers second hand-verksamhet ska momsbeläggas vid försäljning blir följden mindre pengar till välgörenhet. Eftersom second hand-butikernas verksamhet bygger på gåvor finns inga inköp att kvitta momsen mot, alltså blir det ändamålet som drabbas. Likaså kommer mindre pengar att gå till den ideella sektorns verksamhet, om förslaget att allmännyttiga ideella föreningar ska tvingas att betala moms vid lokalförhyrning blir en verklighet. Utredarna anser själva att båda dessa förslag är problematiska eftersom det inte är önskvärt att den ideella sektorn drabbas av en försämrad ekonomi. Den ideella second hand-verksamheten växer i . Intäkterna från försäljningen stoppas dock inte i privata fickor utan överskotten används till välgörenhet och olika sociala projekt. har försäljningen i varit momsbefriad, men menar att det strider mot EG:s mervärdesskattedirektiv. Vi anser att regeringen i den vidare hanteringen bör göra allt som står i dess makt för att ska kunna behålla nuvarande momsbefrielse för den ideella second hand-försäljningen. Frågan om allmännyttiga ideella föreningar ska betala moms vid förhyrning av lokaler är så vitt vi förstår inte relaterad till något krav från . Vi menar därför att nuvarande lagstiftning ska kvarstå. Det vore olyckligt om den ideella sektorn genom en sådan momsplikt får mindre ekonomiska resurser till den ideella verksamheten. Om båda dessa utredningsförslag blir verklighet så anser vi att regeringen bör finna vägar för att kompensera den ideella sektorn för de minskade ekonomiska resurser den får för sin verksamhet.
mot · GY02Sk444 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoläsk. Alkoläsk är drycker med söt smak, färgglada etiketter, färgglatt innehåll och avsaknad av tydlig alkoholsmak. Försäljningen av alkoläsk och söt cider har ökat kraftigt sedan lanseringen . De söta dryckerna blir snabbt populära hos dem som inte har utvecklade alkoholvanor, främst ungdomar och särskilt unga kvinnor. Att redan som ung etablera alkoholvanor gör att man snabbare blir beroende, alternativt får kraftigare alkoholvanor. Det är inte utan att detta tycks vara en genomtänkt strategi från alkoholindustrin för att nå fram till nya kundgrupper och tidigt etablera en alkoholvana hos en ung konsumentgrupp. Alkoläsken och cidern är inkörsdrycker för många unga, och därför har flera länder som , och infört en särskild skatt/avgift på alkoläsken. Höjningarna är avsevärda. Resultatet av den tyska avgiftshöjningen är påtaglig och ett par produkter har redan tagits bort från marknaden. Det som har anförts som skäl mot att införa en svensk tilläggsavgift är att det finns vissa definitionssvårigheter. Dessa borde med vunna internationella erfarenheter nu vara lätta att övervinna. Ett förslag om höjning av skatten på alkoläsk och söt cider med ett påslag motsvarande bör därför skyndsamt presenteras i syfte att minska konsumtionen av alkoläsk. Skatteintäkter öronmärks inte. Intäkterna från denna skatt skulle dock kunna användas för att stärka det förebyggande arbetet ungdomar mot alkohol och droger genom stöd till ett stort antal frivilligorganisationer som når ut till denna grupp, detta genom sin ordinarie verksamhet och genom forskning om metodik inom nya områden av kunskapsbaserat förebyggande arbete för barn, unga och unga vuxna.
mot · GY02Sk445 · 2010-10-25 00:00:00 — Nystartszoner som även omfattar glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utredningen om s.k. nystartszoner även ska omfatta geografiskt avgränsade områden i glesbygd med stort utanförskap. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, så kallade nystartszoner. Utredningen, som från början är ett initiativ från , syftar till att stärka möjligheterna för utrikes födda att tidigare etablera sig på arbetsmarknaden, något som enligt de flesta bedömare är den enskilt viktigaste faktorn för en lyckad integrationspolitik. Nystartszonerna kan bli ett viktigt verktyg för att ge ökade möjligheter att tillvarata den potential och drivkraft som finns i storstädernas förorter. är inte problemen med hög arbetslöshet och hög sjukfrånvaro unika för förorterna. Problemen delas med många av landets mest glest befolkade delar. har det skett en omfattande förflyttning av människor från landsbygden till städerna. t ex har tappat av befolkningsunderlaget. som det finns många positiva exempel på landsbygdsområden som lyckats vända utvecklingen finns det andra områden där situationen börjar se alltmer kritisk ut. För att lyckas vända utvecklingen i dessa ofta glest befolkade områden i inland kommer det liksom i storstädernas förorter att krävas särskilda möjligheter till entreprenörskap, företagande och sysselsättning . Annars riskerar regeringen att misslyckas i sin ambition att hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tillvaratas. Min uppfattning är därför att regeringens utredning om skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, så kallade nystartszoner även ska omfatta geografiskt avgränsade områden i glesbygd. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · GY02Sk448 · 2010-10-25 00:00:00 — Rättvis behandling i skattesystemet av personer bosatta i och anställda på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nytt dubbelbeskattningsavtal mellan och så att personer bosatta i och anställda av irländska arbetsgivare får en rättvis behandling i skattesystemet. Det irländska flygbolaget har sin skandinaviska bas på utanför Nyköping.Ryanairs verksamhet på och har vuxit kraftigt . Nyköpingsbor som är anställda av utgör en del av en gränsöverskridande arbetsmarknad som växer fram inom EU. Arbetspendlingen mellan och över är en annan del. För personer som är bosatta i , men som har en utländsk arbetsgivare inom ett annat EU-land, är det skatteavtalen mellan och respektive EU-land som avgör hur och var skatter och sociala avgifter ska betalas. Detta avgör i sin tur vilka sociala förmåner dessa personer har rätt till. Personer som är anställda av och bosatta i betalar i enlighet med skatteavtalet mellan och inkomstskatt i . Arbetsgivaren betalar arbetsgivaravgift samt sociala avgifter i , vilket innebär att den anställde tillhör det irländska socialförsäkringssystemet och inte får vara med i den svenska . Mot bakgrund av att arbetsgivaravgiften och därmed rätten till sociala förmåner från trygghetssystemen betalats in i och inte i är detta logiskt. För den anställde, som betalar en hög inkomstskatt i men får sociala ersättningar från lågskattelandet , kan det dock uppfattas som orättvist. En orättvisa som finns i dubbelbeskattningsavtalet mellan och är att de obligatoriska avgifter som den anställde betalar i inte räknas av fullt ut vid beräkningen av den svenska inkomstskatten. Inkomstskattens motsvarighet i är så kallad PAYE (Pay As You Earn). De som är bosatta i och anställda av får göra avräkning för den inkomstskatt PAYE som betalats in i innan den svenska inkomstskatten beräknas. Såväl den anställde som dennes arbetsgivare betalar dessutom så kallad PRSI () i . Den delen som arbetsgivaren betalar kan närmast jämföras med den svenska arbetsgivaravgiften. Den PRSI den anställde betalar har ingen motsvarighet i . PRSI dras från bruttolönen och minskar därför nettolönen och är således inte en frivillig avgift. Problemet är att den PRSI som den anställde betalat i inte får avräknas, utan endast göras avdrag för, innan den svenska inkomstskatten beräknas. Skillnaden blir ganska stor mellan avdrag och avräkning. Orsaken till att endast avdrag och inte avräkning medges är att jämför denna del av PRSI med en privat sjukförsäkring. En privat sjukförsäkring är frivillig, vilket PRSI inte är. För mig som centerpartist är det viktigt att människor inte kommer i kläm mellan olika länders skattesystem. Det är viktigt ur ett humanistiskt perspektiv och för att främja den fria rörligheten av arbetskraft inom EU. Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget att göra en översyn av dubbelbeskattningsavtalet mellan och så att personer bosatta i och anställda av irländska arbetsgivare får en rättvis behandling i skattesystemet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Sk449 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en neutralisering av uttagsskatten för vindkraftskooperativ. Sedan uttalade att vindkraftskooperativ ska uttagsbeskattas har frågan om hur man ska underlätta vindkraftsutbyggnaden kraftigt diskuterats. Det lokala delägandet är mycket viktigt för att skapa acceptans för vindkraft i områden med bra vindlägen och de regler som gäller för vindkraftskooperativ kan fördyra vindkraftsutbyggnaden och hindra utvecklingen av fler andelsägda vindkraftverk. Vi behöver mer förnybar el i vårt land. Satsar vi på vindkraft kan både klimathotet mötas och fler jobb skapas. Allt fler människor på landsbygden har blivit intresserade av att gå samman i kooperativ och investera i sina egna vindkraftverk. Frågan om uttagsskatt för vindkraftskooperativ har varit aktuell ända sedan beslutade att börja tillämpa den befintliga lagstiftningen om uttagsbeskattning som gäller för kooperativ näringsverksamhet och också för kooperativ vindkraft. Till en början var diskussionen inriktad på uttagsskattens vara eller icke vara. Uttagsbeskattningen har funnits ; den gäller exempelvis inom hela jordbrukssektorn . Uttagsbeskattningen innebär att beskattning ska ske som om tillgången överlåtits eller tjänsten tillhandahållits till marknadspris. En ekonomisk förening som överlåter elström till sina medlemmar utan att ta marknadspris för den ska således uttagsbeskattas. Skillnaden mellan marknadspriset och det faktiska priset blir då en skattepliktig inkomst i föreningen. Det är en väletablerad beskattningsform både i och i andra länder. Ett slopande skulle strida mot gällande EU-rätt och kan därför inte genomföras. Därför är det mer konstruktivt att diskutera hur vi ska neutralisera effekterna av uttagsskatten på vindkraftskooperativ. har utarbetat ett förslag som går ut på att alla kooperativa företag ges möjlighet att välja om de vill göra avdrag baserat på insatt kapital eller för omsättning innan kooperativets skatt räknas fram. kan kooperativa företag bara göra detta schablonavdrag utifrån omsättningen i kooperativet. Förslaget är en generell regel där alla kooperativa företag ska kunna välja att basera sitt avdrag på insatt kapital eller omsättning. Eftersom det är en generell regel bör vi inte få problem med statsstödsregler. Effekten av förslag blir att uttagsskatten för vindkraftskooperativ neutraliseras. Den kooperativa vindkraften är viktig för att få en folklig förankring för vindkraftsutbyggnaden totalt sett. Därför är det viktigt att den kooperativa vindkraften får växa och utvecklas. Vi måste uppmuntra och underlätta för småskalig energiproduktion och människors vilja att investera i kooperativa vindkraftverk. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Sk452 · 2010-10-27 00:00:00 — Inbetalningar till fel skattekonto tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rutiner för felaktiga inbetalningar till . Det är ofta både svårt och krångligt att vara företagare. Det kan man kanske klara av men inte att bli utsatt för myndighetsmissbruk och kränkningar. Det borde vara självklart att myndigheter har rutiner för att rätta till uppenbara skriv- och sifferfel vid rapporteringsmisstag. Men det saknas när det gäller skatteärenden. En redovisningskonsult hade av misstag betalat in i preliminärskatt för en kunds räkning till fel skattekonto hos . vägrade betala tillbaka pengarna eftersom det var underskott på det skattekonto pengarna hamnade på. har tvingats att ersätta kunden ur egen ficka. Enligt är ärendet avslutat och går inte att överklaga. Detta fall har uppmärksammats i en utredning som gjorts av organisationen () som pekar på att företagare återkommande krävs på redan inbetald skatt. menar att de inte har rätt att återföra pengarna eftersom det inte finns någon lag som tvingar verket till detta. Allmän rättspraxis visar att den civilrättsliga huvudregeln för misstagsbetalningar är att det felaktigt betalade beloppet skall återgå. har som policy att misstagsbetalaren får skylla sig själv. omför endast pengarna efter skriftligt medgivande av mottagande företag samt att det finns ett motsvarande överskott på skattekontot. Det är inte rimligt i ett rättssamhälle att en myndighet intar ett sådant förhållningssätt. För dem som drabbas skapar dagens system orimliga konsekvenser och som dessutom inte går att påverka. Det är därför av stor vikt att och andra myndigheter inför rutiner som fungerar på ett rättssäkert och tillfredsställande sätt för medborgare och företagare.
mot · GY02Sk453 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en neutralisering av uttagsbeskattningen för andelsägda vindkraftsanläggningar. Det sker en utbyggnad av vindenergi i landet som saknar motstycke. Bara byggdes 512 MW ny vindenergi, en ökning från föregående år. Vindenergin ska fortsätta att utvecklas som en betydelsefull del av det tredje benet i det Svenska energisystemet som ett led i att minska CO2-utsläppen . Svensk Vindenergi bedömer att det fordras en årlig utbyggnad om cirka 450 MW vindkraft för att ska klara regeringens mål för förnybar energi. En stor del av utbyggnaden sker på landsbygden och på många håll sker det inte utan en viss misstro från närboende. I de kommunala översiktsplanerna ska ett samrådsförfarande enligt PBL leda till att en eventuell utbyggnad sker med minsta möjliga störningar och olägenheter. Den exploatör och markägare som planerar för ny vindkraft i större eller mindre skala måste ändå hantera dessa och själv försöka övertyga en allmänhet, vars egenintresse i etableringen är obefintligt. De eventuella riskerna att det egna fastighetsvärdet och välbefinnandet påverkas väger tungt i vågskålen, eftersom det är tomt i den andra. Andelsägd vindkraft är ett effektivt sätt att få in mer förnybar energi och öka acceptansen genom att privatpersoner får möjlighet att själva sänka sina elkostnader. Denna trend utvecklades positivt intill dess att , efter att ha omtolkat sina regler, införde en särskild uttagsskatt på andelsägd vindkraft. I ett vindkraftskooperativ består andelen i att man kan köpa el till ett reducerat pris, inte i avkastning på kapital. Detta anses vara en förmån som ska beskattas. Det kapital som andelsägarna satsat är redan inkomstbeskattat, så uttagsskatten är en form av dubbelbeskattning. Effekterna av uttagsskatten behöver därför neutraliseras.
mot · GY02Sk454 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom en utredning skapa förutsättningar för skattebefrielse för prästlönetillgångar och mervärdesskatt på interna ekonomiska transaktioner. är största kulturinstitution, som förvaltar ett tusenårigt arv av miljöer, byggnader, musik, bilder, kunskap m.m. Med de 3 400 kyrkobyggnaderna handlar det om ett världsunikt kulturarv. Hela svenska folket bör ha ett intresse i att man tar ekonomiskt ansvar för bevarandet av dessa kulturhistoriska värden fullt ut. Vi kristdemokrater välkomnar därför regeringens beslut att den kyrkoantikvariska ersättningen ska uppgå till . På så sätt säkerställs det långsiktiga bevarandet av de kyrkliga kulturminnena. Prästlönetillgångarna har huvudsakligen tillkommit som gåvor och donationer från enskilda eller genom andra tillskott från församlingsbor. Därför har egendomen ansetts ha stiftelsekaraktär och varit skattebefriad. I lagen om stadgas att prästlönetillgångarna har till ändamål att bidra till de ekonomiska förutsättningarna för förkunnelse (9 §). Gåvor och donationer från enskilda personer genom alla år har självklart uppfattats gå oavkortat till kyrkans förkunnelse. Av denna anledning bör generationer av uppoffringar respekteras genom att prästlönetillgångarna förblir obeskattade för framtiden och därmed går oavkortat till den förkunnelse som givaren avsett. Vid relationsförändringen blev , genom stiftandet av lagen om trossamfund, ett registrerat trossamfund i lagens mening. fick kyrkans församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift status som egna juridiska personer och registrerade organisatoriska delar av . Trots den sammanhållande juridiska formen finns oklarheter när det gäller skyldigheten att betala mervärdesskatt för köp av varor och tjänster inom kyrkans olika delar. I detta avseende bör kyrkans olika delar betraktas som en ekonomisk koncern där interna transaktioner inte beläggs med mervärdesskatt. Förutsättningarna för detta och att låta prästlönetillgångarna förbli obeskattade bör belysas genom en utredning.