ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Kr309 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastslå som ett kulturarv av nationellt intresse. Vikten av att kunna sin historia för att kunna förstå sin egen samtid kan inte underskattas. startade byggandet av . Det är genom tiderna största militära investering, större än JAS-budgeten om man skulle räkna om det i dagens penningvärde. Beslutet om en fästning i växte fram och fästningen anlades som spärr mot fientliga angrepp och stöd för arméstyrkorna i norr. Fästningen intar en viktig roll inom det svenska försvarets byggnadskonst och har också väckt internationell uppmärksamhet. De samlade anläggningarna har naturligtvis ett militärhistoriskt intresse, men är också ett monument över industrialismens genombrott i . I och med att moderna kommunikationer som järnväg började utvecklas så kunde naturresurserna i börja nyttiggöras. Vattenkraften, skogen och de rika järnmalmsfyndigheterna i bidrog starkt till att svensk industri och välfärd kunde börja utvecklas. Tillskapandet av visar tydligt på hur viktiga dessa resurser ansågs vara. inleddes sprängningsarbetet och 1914 var fästningen klar att tas i bruk och var då världsledande inom befästningskonsten. och växte försvarsanläggningen ytterligare. var en av världens tio största militära anläggningar. Förutom de fem fort som bildade gördeln så bestod fästningen av en mängd olika anläggningar. Totalt bestod fort, bunkrar, stormhinder, skyttevärn, flankbatterier och skansar av 1 200 anläggningar. Som mest bemannades fästningen av 20 000 soldater och var bestyckad med 160 tunga artilleripjäser. så förvarades en stor del av landets guldreserv i fästningen. Den topphemliga fästningen tjänstgjorde som ett lås i norr under två världskrig och det . Förutom de fasta befästningarna fanns i som mest fem olika regementen. är fortfarande största garnisonsstad även om omfattningen är mycket mindre. är ett av de yngsta kulturarven som har att förvalta. byggnadsminnesförklarades stora delar av fästningen. finns Rödbergsfortet kvar och fungerar med hjälp av ideella krafter som ett militärt museum, syfte är att synliggöra och förvalta vårt kulturarv om försvarshistoria. Inom det som var finns också ett nybyggt försvarsmuseum som drivs av Bodens kommun på det numera nedlagda artilleriregementet A8:s kasernområde. Förutom det uppenbara egenvärde som fästningen har som ett kulturhistoriskt minne, så är också fästningen en påminnelse om de prioriteringar som gjorde som nation vid tiden för industrialismens genombrott. Även om ideella krafter arbetar hårt för att detta kulturarv inte ska förstöras, så har det haft så pass stor betydelse för svensk 1900-talshistoria att det måste anses som ett nationellt kulturarv och därmed också med ett nationellt ansvar för dess bevarande.
mot · GY02Kr310 · 2010-10-26 00:00:00 — Införandet av en svensk kulturkanon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en svensk kulturkanon. 2005 beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag över verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen, som den varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. tror att det även i finns ett starkt behov av en breddad och fördjupad diskussion kring ämnen som kultur, historia och identitet. I som är präglad av ett utbrett ointresse för kulturpolitiska frågor, rotlöshet, ifrågasättande av den svenska kulturens själva existens och samhällelig fragmentering bedömer vi att det skulle finnas ett stort värde i att uppmuntra till ökad reflektion kring kulturarvet och de delar av detta som skulle kunna anses som särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med inspiration från ta fram en svensk kulturkanon.
mot · GY02Kr311 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad jämställdhet inom kultur. Inom kultursektorn dominerar fortfarande den manliga , framförallt inom scenkonsten, musiklivet och bildkonsten. Kvinnor är underrepresenterade, särskilt på ledande positioner, och har mindre makt och inflytande. De är en stor och välutbildad yrkesgrupp som alltför sällan får förtroendet att visa vad de går för. Den socialdemokratiska kulturministern tog initiativ till att genom föra utredningen på scen (SOU 2006:42) som behandlade jämställdheten inom scenkonstområdet. Som en av effekterna gjordes sedan projekt för att se till att det blev fler kvinnliga ledare och chefer inom scenkonstområdet. Men det finns mycket kvar att göra. förlängdes filmavtal med . Det innebar att målsättningen om att av endera könet ska vara representerat bland regissörer, manusförfattare och producenter, som får stöd av , förlängdes . Ett stort misslyckande som visar att utvecklingen med att öka andelen kvinnor i för filmproduktionen centrala funktioner går för långsamt. Om inte en förändring kommer till stånd bör man överväga om det räcker med att ha målsättningar, utan att jämställdhet ska vara ett absolut krav för att erhålla stöd för t.ex. filmproduktion. Kulturens betydelse för människorna och för samhällsutvecklingen kan inte överskattas. I själva verket är kulturen en spegling av samhället, det som var, det som är och det som ska komma. Det är självklart att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att vara delaktiga i kulturlivet, både som konstnärer och publik. Därför behöver villkoren mellan kvinnor och män inom kulturlivet utjämnas. Detta kan ske, utan att styra konstens innehåll eller uttrycksmedel, genom att aktivt stimulera utbildningsinsatser och projekt som innehåller ett jämställdhetsperspektiv.
mot · GY02Kr312 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturens betydelse för tillväxt. Kulturen har en allt viktigare roll för tillväxt och framtid. De ställen som har ett väl fungerande och brett kulturliv blir attraktiva och det är en förutsättning för hållbar tillväxt. Med kulturliv i bred mening så menas idrott, kommersiell kultur, amatörkultur, barnkultur, konst, opera, film, ja allt som kan läggas in i begreppet kultur. De orter som inte lever upp till att ha ett aktivt och dynamiskt kulturliv kommer att få mycket svårt i den framtida konkurrensen om arbetskraft. Med detta sagt som bakgrund är det mycket viktigt att kultur och de statliga resurserna för kultur medvetet sprids och styrs till de regioner som har svårast att på kommersiell väg konkurrera. Det kan röra sig om och Tornedalsteatern, Sameteatern, digitalisering av biografer i glesbygd, utställningsstöd till de utställningar som anordnas utanför de större städerna i , stöd till kulturskolor för barn i alla kommuner till låg avgift för att ta några exempel på vad som kan göras. Det finns många tillväxtprojekt som är intressanta från rikssynpunkt men som riskerar att bli så kallade fly infly out-projekt. Det vore en mycket olycklig utveckling som inte gagnar någon. Inte minst de kommuner som är berörda ser mycket allvarligt på en sådan utveckling. Svårigheterna att satsa på kultur för dessa ofta ekonomiskt trängda kommuner är stora. De har ofta en demografisk utveckling som innebär att mycket av de kommunala resurserna måste läggas på äldreomsorg. Här har staten en uppgift att fylla. För att stödja en utveckling i denna riktning bör den nationella kulturpolitiken uppmärksamma kulturens tillväxt, och då särskilt den icke-kommersiella, i hela landet och då särskilt de regioner som har en negativ demografisk utveckling.
mot · GY02Kr313 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om amatörboxning i . Begreppet amatörboxning är vilseledande, eftersom en amatörboxare som vill nå toppen tränar professionellt och många amatörboxare numera försörjer sig ekonomiskt på sin gren. Istället kommer begreppet från tidigare förhållanden, då man var mycket striktare på att skilja amatörer och proffs. Skillnaderna mellan amatör- och professionell boxning utgörs av regler och utrustning vid utövandet. Amatörboxning ingår i , och anordnas världsmästerskap i amatörboxing. Olympisk damtävling hålls . I regleras amatörboxning av kampsportslagen. Det ställer till med ett antal rent praktiska bekymmer som det fördyrar sporten med ökad byråkrati och direkta kostnader för tillståndsansökan och annat. Svensk amatörboxning utreddes i utredningen 1982:22 Svensk amatörboxning och skadeverkningarna där det står att Utredningen anser att det också i fortsättningen bör tillkomma amatörboxningens organisation inom att i likhet med vad som gäller inom andra idrotter utforma regler och säkerhetsföreskrifter i samråd med idrottsmedicinsk expertis utan statsmakternas inblandning (s. 90). är ensamt i världen om att peka ut en olympisk sport som så farlig att den behöver detaljregleras med en speciell lagstiftning. Det bör vi upphöra med.
mot · GY02Kr314 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om professionell boxning i . Lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning upphörde att gälla . Sedan detta datum gäller att anordnande av match i professionell boxning ska behandlas på samma sätt som kampsportsmatcher. () har under en lång följd av år utvecklat ett säkerhetssystem med medicinska kontroller, utveckling av material, utbildning av exempelvis läkare och domare. Det ska understrykas att det är SBF genom dess prokommission som gör den faktiska prövningen av huruvida en boxningsmatch, oavsett längd, kan genomföras med godtagbar säkerhet. Detta är således inte endast en medicinsk fråga, utan i lika hög grad en fråga om den enskilde boxarens idrottsliga utveckling och kunskap. Det är som leder säkerhetsutvecklingen bland kampsporterna, vilket även klart framgår av utredningen 2003:24 Kampidrott i fokus. Att flytta över kontrollen av proffsboxningen i till försvårar och fördyrar utövandet av proffsboxning i . Låt människor som väljer att boxas göra det på professionell basis liksom det redan nu är tillåtet att köra cross, paddla kanot eller åka slalom professionellt: fritt och utan onödig och kostsam byråkrati. SBF har medel och kompetens att självt utföra kontrollen av proffsboxningen och bör göra så.
mot · GY02Kr315 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ungdomar mellan att studera på folkhögskola i förhållande till de villkor som gäller för äldre folkhögskoleelever. finns det problem för unga att läsa på folkhögskoleutbildningar. Även om de tas emot jämställs de inte med gymnasieelever när det gäller rätt till inackorderingstillägg och annat. Eftersom folkhögskolans pedagogik kan vara ett gott komplement till gymnasiestudier för vissa elever och även fungera bättre för dessa, kan de olika villkoren för studerande som är olika gamla utgöra ett hinder för möjligheten att välja gymnasiestudier på folkhögskola. Därför är det angeläget att se över villkoren och den reella möjligheten för studerande från att få läsa på folkhögskola istället för gymnasium. Per (S)
mot · GY02Kr316 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om automatspelslagen. Svensk lagstiftning rörande spel är otydlig och i många fall kontraproduktiv. Oavsett spelform och i vems regi spelet bedrivs omfattas verksamheterna av en mängd begränsande lagar. En av dem är automatspelslagen (1982:636), vilken ursprungligen stiftades för att skydda främst unga medborgare från de faror som spel- och arkadhallar ansågs utgöra. I och med de Internetuppkopplade persondatorernas utveckling och tillgänglighet har arkadhallarnas roll på den svenska spelmarknaden kraftigt reducerats till att bli nästintill obefintlig. Till följd av utvecklingen har automatspelslagen helt förlorat relevans och dess ändamål är överflödigt. etablerade sig en ny form av café i de svenska samhällena. Med Internetuppkopplade datorer har så kallade Internetcaféer blivit en naturlig samlingspunkt för såväl unga som gamla som vill använda en dator till allt ifrån e-mejl till datorspel. De lokala Internetcaféerna blir för många en kanal ut i världen, vilken de annars ej skulle nå. meddelade Regeringsrätten, till följd av ett domslut, att datorer i nätverk ska betraktas som spelautomater och således falla under ovan nämnda lag (1982:636). Det innebär i praktiken att tillstånd måste sökas hos Lotteriinspektionen för alla Internetcaféer, då datorerna kan användas som spelautomater. Tillstånden, som söks på tvåårsbasis, kostar per dator. Det kan vara ett stort problem för de mindre caféerna, såväl finansiellt som administrativt. Vidare kan lagens femte paragraf om åldersgränser komma att omfatta även Internetcaféerna, vilket kan förbjuda caféernas huvudsakliga besökare, , från att nyttja datorerna. Dessa regleringar kan komma att innebära slutet för en hel bransch och en mycket tråkigare fritid för tusentals ungdomar. Särskilt drabbade av den otidsenliga lagstiftningen är barn i familjer som inte har råd med datorer eller spel till dessa. Automatspelslagen har överlevt sitt eget syfte. Istället för att skydda och hjälpa svenskarna reglerar den och försvårar för småföretag och dem som har det sämst ställt i samhället. Det är för oss orimligt att enskilda näringsidkare ska jagas till följd av att lagstiftningen sprungits ifrån av såväl teknik som samhällsstrukturer. Med anledning av vad som anförts ovan menar vi därför att automatspelslagen (1982:636) bör avskaffas.
mot · GY02Kr317 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge kulturstöd även till museijärnvägar. Det är de många entusiasterna som håller liv i vårt nedlagda järnvägsnät och våra gamla ånglok, vagnar och annan utrustning. Många gör ett fantastiskt jobb men har mycket små ekonomiska medel att arbeta med. Nästan allt arbete utförs ideellt. Järnvägshistorien och dess föremål är viktiga att bevara och utvecklandet av ett levande järnvägsmuseum behöver uppmuntras från samhället på ett tydligare sätt. Att anpassa verksamheten till de lagar och regler som finns kostar pengar. Man har ofta små intäkter från verksamheten men ofta stora driftskostnader och reparationskostnader, vilket gör att ekonomin i dessa museer är mycket ansträngd. Ändå arbetar många entusiaster envist vidare för att bevara tågen till framtiden. Många av våra museer får statligt stöd och det är rimligt att även de levande järnvägsmuseerna runt om i landet får del av stödet. Ett ökat kulturstöd skulle kunna innebära att våra museijärnvägar kan överleva och utvecklas och därmed föra vårt kulturarv vidare till kommande generationer.
mot · GY02Kr318 · 2010-10-21 00:00:00 — Satsning på ungdomar för att undvika kravaller tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förebyggande arbete bland barn och unga i utsatta områden för att undvika kravaller, våld och skadegörelse. Oroande rapporter om ungdomskravaller, våld och skadegörelse kommer från alltfler utsatta bostadsområden i landets större städer. Det handlar om stenkastning, anlagda bränder och olika former av våld. har viktiga samhällsföreträdare som polis och räddningstjänst attackerats. Rätt väg att gå för att vända denna utveckling är inte att sätta hårt mot hårt. Det handlar om unga människor som på grund av ett hårt och ovälkomnande samhällsklimat förlorat hoppet och tron . Vad som behövs är dialog och en aktiv ungdomspolitik där unga får många möjligheter att förverkliga sina drömmar och skapa sig en bra framtid. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är att investera i dessa barn och unga. Därmed slipper samhället dessutom de stora kostnader som kommer av de tokiga saker som barn som mår dåligt ibland gör. Det kan vara fråga om handlingar som är farliga för både dem själva och andra boende. När barn saknar möjligheter till bra fritidssysselsättningar med mera på grund av att kommuner dragit ner anslagen till fritidsgårdar och inte satsat på trivsamma bostadsområden ökar risken för destruktivt beteende. Det är till exempel inte rimligt att flera hundra barn i ett bostadsområde enbart har en fotbollsplan att leka på. Därför är det viktigt att bostadsområden anpassas till det verkliga behovet av lek och aktivitetsmöjligheter. Att barn tar till tokigheter för att få uppmärksamhet eller för att få lite spänning och upplevelser, som är farliga för oss alla och även mycket kostsamt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, är inte bra. I stället bör alla barn få växa upp till trygga och bra vuxna som inte ska behöva ha ett kriminellt förflutet bara för att det inte fanns något för dem att göra. Vi kommer alla att vinna på detta det enskilda barnet, bostadsområdet och resten av samhället. Här finns stora vinster att göra. Satsa på förebyggande arbete och dialog i storstädernas utsatta områden. i (S)
mot · GY02Kr319 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva för politisk illustrationskonst vidare. Arbetets museum har sedan sin tillkomst kontinuerligt och konsekvent arbetat med den politiska illustrationskonsten. kunde det länge planlagda för politisk illustrationskonst invigas. Genom bidrag från , , och kunde man bygga ett klimatkontrollerat arkiv för att göra EWK-samlingen tillgänglig för forskning och utställningar. Museet hyser även två gallerier där man byter utställningar och ett permanent personmuseum över EWK:s liv och verk. Bidragen finansierade också en intendentstjänst till och med . Denna tjänst har under finansierats av Östsam, , , ABF och LO. Även Arbetets museum har varit delaktigt i denna finansiering. har etablerat sig som ett nationellt och internationellt centrum för politisk illustrationskonst. Genom detta arbetar man aktivt med frågor om yttrandefrihet, mänskliga rättigheter och demokratiska processer. På den internationella arenan har man samarbetat med bland annat British Cartoon Archive vid , den brittiska tidningen och . är även initiativtagare till ett nordiskt nätverk för politisk illustrationskonst vars syfte är att hålla internationella konferenser och vandringsutställningar av . Det är ett långsiktigt projekt som är finansierat av Kulturkontakt Nord. Nätverket består av, förutom , Avistegnernes Hus i , Päivälehti museum i och Museet för Dansk Bladtegning i . Kommande projekt innefattar bland annat en utställning med arabisk politisk illustrationskonst i samarbete med Fayoum Art Center i , med ekonomiskt bidrag från . är en utställning om kinesisk News Cartoon i samarbete med den kinesiska tidningen planerad. Viktigt att även poängtera är den kontinuerliga verksamhet man har tillsammans med svenska politiska illustratörer. Man har bland annat varit i kontakt med barn- och ungdomstidningen för att därigenom göra en utställning riktad till barn och ungdomar om den samhällskommenterande tecknade bilden. har museet finansierats med hjälp av externa finansiärer. Dessa medel räcker till slut. Innebörden i vår motion är dock att det behövdes ett årligt driftsanslag på för , alltså även och så vidare, för att Arbetets museum ska kunna fortsätta att arbeta med ett levande EWK-museum. Utan ett årligt anslag för driften kan inte Arbetets museum behålla någon intendent för och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Vi anser därför att möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva vidare och kunna visa en världsunik samling samt genom detta hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet bör utredas.
mot · GY02Kr321 · 2010-10-21 00:00:00 — Ökad jämställdhet inom idrott och fritid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad jämställdhet inom idrott och fritid. Inom fritidssektorn dominerar den manliga . Här gynnas män och pojkar på kvinnors och flickors bekostnad. De manligt dominerade idrotterna, såsom fotboll och ishockey, drar till sig betydligt större ekonomiska bidrag än sporter där flickor är i majoritet som till exempel ridning. När flickor bryter könsmönstren och börjar spela fotboll är de ofta hänvisade till sämre tränings- och matchtider och de får i mindre utsträckning än pojkar del av professionellt ledd träning. Svenskt fritids- och idrottsliv arbetar för att förbättra dessa områden, men fortfarande kan vi se hur långsamt dessa förbättringar går. Även konstaterar att det är långt kvar innan de uppställda jämställdhetsmålen kan nås. Jämställdhetsarbetet måste nå ut till alla distrikt, föreningar och styrelser. Det kräver ytterligare insatser. Regeringen är tydlig i sin bidragsgivning när det till exempel gäller jämställdhet, men man måste även vara det i sin uppföljning. De krav som regeringen uttrycker vid bidragsgivning får inte bara vara tomma ord, utan det måste till konsekvenser när man ser att idrotten inte tar några steg framåt. För att nå ett mer solidariskt och jämställt fritids- och idrottsliv behöver möjligheterna att stödja utbildningar och verksamheter som på ett genomtänkt sätt bryter förlegade könsmönster uppmärksammas.
mot · GY02Kr322 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning av syntolkar. I finns närmare 100000 registrerade synskadade. På samma sätt som hörselskadade har behov av hjälpinsatser för att kunna delta i kulturlivet, genom bland annat hörseltolkade föreställningar inom teatern där replikerna skrivs på en stor skärm, har synskadade behov av att få hjälp via syntolkning. Möjligheten till syntolkning varierar beroende på var i man bor och utbudet är i hög grad beroende av eldsjälar. Någon formell utbildning till syntolkning finns inte. I genomfördes dock , med hjälp av anslag från , ett projekt med pilotutbildning till syntolk. Utbildningen anordnades på och man tog fram ett koncept för utbildning till syntolk. Utbildningen föreslogs vara lång. Erfarenheterna från verksamheterna har visat att dessa syntolkar har fungerat väl och representanterna för är mycket nöjda med arrangemangen. Till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning och teckenspråkslärarutbildning anslår staten medel. Något motsvarande anslag för syntolksutbildning finns inte. Istället får den som vill utbilda sig till syntolk bekosta utbildningen själv, vilket kostar . För att öka utbudet av syntolkar och öka synskadades möjlighet att ta del av syntolkning bör en översyn göras om kostnaden för utbildning till syntolk skulle kunna finansieras på samma sätt som utbildning till hörseltolk.