ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02C216 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp vid skuldsanering. I dagens finns många som av en eller annan anledning har hamnat i en ohållbar ekonomisk situation. De kan bli överskuldsatta och ha så stora skulder att de hindras från att leva ett normalt liv. Bakgrunden till situationen kan vara olika: missbruk av olika slag, affärsverksamhet, skilsmässor, arbetslöshet, sjukdom eller något annat. Få drabbas så hårt som barnfamiljerna när snabba insatser saknas. Orsaken är att barnen blir väldigt utsatta. Den som är i behov av skuldsanering i skuldsaneringslagens mening har haft problem med ekonomin . När har flutit är det självklart av yttersta vikt att den fortsatta ansökningsprocessen och möjlighet till annan hjälp går fort. Den nuvarande processen måste förbättras, och speciellt viktigt är det när det gäller barnfamiljer. Det är viktigt att se över hur kunskapen i privatekonomi kan förbättras för människor som hamnat i överskuldsättning.
mot · GY02C218 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i införa en särskild regel som utesluter den förälder som mördat eller på annat straffbelagt sätt bragt den andra föräldern om livet från vårdnaden om gemensamma barn. Barn står som regel under vårdnad av båda sina föräldrar. Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran tillgodoses (6 kap. 12 §§ ). Barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge (6 kap. 2 a § ). Om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna och en av dem dör, ska den andra föräldern ensam ha vårdnaden (6 kap. 9 § ). Denna regel gäller även för det fall att den ene föräldern mördat eller på annat straffbelagt sätt bragt den andra föräldern om livet. Detta är en fullständigt orimlig ordning. Ingen hänsyn tas här till vilka katastrofala följder som detta medför för barnet. Ej heller beaktas krav att barnets bästa alltid ska sättas i främsta rummet. Jag menar att i sådana här fall ska en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet utses på talan av socialnämnden i barnets hemkommun. Detta måste klargöras genom en särskild lagregel i .
mot · GY02C219 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om franchisegivares informationsskyldighet. Svensk ekonomi och svenskt näringsliv har genomgått avsevärda förändringar. Företagen och deras anställda verkar i en alltmer internationell miljö. I dagens näringsliv har bl a som en följd av denna utveckling ett flertal nya företagsformer uppstått. En av de snabbast växande är franchising. Franchising rätt använd är en företagsform som är väl lämpad för den som utan alltför stor kapitalinsats vill bli egenföretagare. Ett grundläggande problem som förknippas med franchising är att avtalen ofta kännetecknas av ensidighet till nackdel för den svagare parten franchisetagaren. För att i någon mån avhjälpa denna brist tillkom 2006 lagen om franchisegivares informationsskyldighet. Redan i propositionen (2005/06:98 Förstärkt skydd för franchisetagare) till lagen framhölls att avtalen mellan franchisegivare och franchisetagare är påtagligt ensidigt utformade i franchisegivarens favör. Erfarenheterna av lagen visar att det är framför allt på några områden som det nu är dags att göra en översyn. Den viktigaste punkten är att lagstiftningsvägen ge en organisation av franchisetagare förhandlingsrätt, dvs en skyldighet för franchisegivarna och/eller franchisegivarnas organisation att förhandla med en organisation som företräder franchisetagarna. I franchiseavtal saknas som regel bestämmelser som reglerar ersättningen till en franchisetagare vid avtalets upphörande. Det kan gälla investeringar som franchisetagaren gjort, varulager, inlösen av inventarier, goodwill m m. Här är det rimligt att franchisetagare i likhet med kommissionärer får rätt till ersättning. Ett annan viktig punkt är de skiljedomsklausuler som är obligatoriska i franchiseavtal. Här bör regler om kostnadsfördelning mellan franchisetagare och franchisegivare införas. innebär skiljeklausulen att en franchisetagare blir rättslös eftersom han inte vågar ta en process på grund av risken att få betala hela kostnaden för skiljedomen, en kostnad som i normalfallet uppgår till . Detta är ett oskäligt villkor och uppmärksammades redan av flera remissinstanser till proposition 2005/06:98. I ett tillkännagivande uttalade att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag till åtgärder för att öka möjligheterna att jämka oskäliga avtalsvillkor mellan näringsidkare (bet. 2004/05:LU12, rskr. En sådan jämkningsregel bör lämpligen övervägas vid en översyn av lagen om franchisegivares informationsskyldighet. Statens roll är att tillse att det finns fungerande spelregler på marknaden för att inte svagare parter i affärsrelationer ska utnyttjas. Problemen med skiljeklausuler för franchisetagare och det faktum att domstolarna inte jämkar franchiseavtal visar att spelreglerna mellan franchisegivare och franchisetagare inte fungerar optimalt.
mot · GY02C223 · 2010-10-18 00:00:00 — Bygglov i störningsbelastade miljöer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att genom klausuler i bygglov kunna ge tillstånd att bygga i störningsbelastade miljöer. behöver se över möjligheterna att utfärda bygglov även i störningsbelastade miljöer. På många platser i vårt land vill personer bygga för att de har anknytning till bygden och vill återvända. Det finns många tänkbara anledningar till att man vill bo just på den platsen. Många ansökningar om bygglov avslås med hänvisning till att den omgivande miljön kan orsaka störningar för ett eventuellt bostadshus, exempelvis buller eller lukt, närhet till lantbruk med mera. I dessa fall utfärdas inte bygglov, detta trots att den som vill bygga är medveten om problemen och ändå är beredd att satsa sina pengar på ett bostadshus på just den platsen. Det kan exempelvis vara så att den gamla generationen på gården vill bygga ett mindre, mer anpassat boende . Får de då inte bygglov tvingas de flytta ifrån lantbruket och gården mot sin vilja. I sådana här speciella fall, och där den som bygger är medveten om störningarna, borde det gå att upprätta en speciell klausul i bygglovet. Dessutom borde man se över möjligheten att upprätta någon form av belastningsavtal som följer fastigheten där det är inskrivet att fastigheten får tåla störningarna från den närliggande verksamheten. Den som bygger fastigheten är ju medveten om störningen och en framtida köpare får ju också kunskap om att detta villkor följer med fastigheten. Det behövs speciella avtal för bygglov för att underlätta för boende i störningsbelastade miljöer.
mot · GY02C224 · 2010-10-19 00:00:00 — Preskriptionstid för skulder uppkomna vid konkurs av handelsbolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Företagande är grunden för att skapa jobb. Fler jobb är en förutsättning för att klara välfärden. Men tyvärr lyckas inte alla företagsprojekt. kan människor misslyckas med sin dröm om att driva ett framgångsrikt företag. Efterbörden kan bli stora skulder som en person får dras med framöver. Det är ofta hårt arbetande människor som utan att ha begått några brott kan hamna i mycket svåra situationer. En konkurs i ett handelsbolag kan följas av en skuld som växer med straffavgifter och inkassoavgifter. (Vägen tillbaka för överskuldsatta SOU 2008:82) som ligger på regeringens bord innehåller flera bra förslag som bör uppmärksammas och beredas vidare. Det är nu därför dags att regeringen återkommer till med en proposition i frågan om insolvens.
mot · GY02C225 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en fungerande plan- och bygglag när det gäller tillgängligheten för funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av sanktionsmedel. Alla människor har olika funktionsförmåga. Någonstans i alla samhällen och miljöer går en gräns mellan dem som klarar sig i den fysiska miljön och dem som inte gör det. Lagstiftning om planering och byggande är ett sätt att välja eller påverka var gränsen ska gå. Därför är det viktigt att de krav på tillgänglighet för funktionshindrade som ställs i (PBL) faktiskt efterlevs. Tyvärr möter rörelsehindrade personer i alldeles för ofta hinder som leder till att de utestängs från delar av samhället. Allmänna kommunikationer och offentliga lokaler och miljöer är ofta inte tillgängliga för dem med rörelsehinder. Kraven i PBL måste därför följas när det gäller att undanröja enkelt åtgärdade hinder i den befintliga miljön. Detta är minst lika viktigt vid nybyggnationer. Då är möjligheten som störst att göra rätt på det mest kostnadseffektiva sättet. Tyvärr ges alldeles för ofta dispens från kraven på tillgänglighet för alla, vilket i praktiken utesluter många människor från det vardagliga samhällslivet. Det är oacceptabelt. Det finns fortfarande såväl synliga som osynliga hinder kvar som måste rivas för att samhället på allvar ska vara öppet för alla. I och med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare som antogs av så finns nu en beskrivning av hur vägen till fullt medborgarskap ska se ut. 2009 kom en proposition om en helt ny PBL där även tillgänglighetsaspekten behandlades. Det är bra att något händer i frågan. Genom en fungerande plan- och bygglagstiftning kan diskriminering och utestängning förebyggas. Men lagstiftning som inte efterlevs är inte mycket värd. Därför bör man ta hänsyn till de brister som finns i tillämpningen, bland annat de stora möjligheter till avsteg från grundkraven med hänsyn till exempelvis terrängförhållanden, verksamhetens art, skäliga kostnader, tekniska förutsättningar och kulturvärden som finns. Ett annat problem är att kraven på tillgänglighet endast kan ställas på själva byggnaden, som placering och utformning av installationer och teknisk utrustning t.ex. i hissar ofta är avgörande för användbarheten. Kraven måste vara tydligare uttryckta så att tillämpningen underlättas. Det behövs helt enkelt incitament för en bättre tillämpning, kanske främst genom att vi skapar starkare sanktioner. I tillämpas stränga sanktioner vid försummelser av krav på tillgänglighet, vilket i sin tur leder till efterfrågan på kompetens och grundläggande utbildning. Därför bör regeringen se över möjligheterna att med olika sanktionsmedel beivra brott mot de lagar som ska garantera tillgängligheten i våra hus och byggnader.
mot · GY02C226 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till att bygga fler billiga hyresrätter som ungdomar har råd att efterfråga. Ungas förutsättningar för ett eget liv försämras ständigt. Arbetslösheten för ungdomar är hög och det försvårar ungdomars möjligheter att skaffa egen bostad. Bristen på hyresrätter försvårar dessutom ungdomars möjligheter att flytta dit jobben finns. Utan jobb eller en studieplats blir det omöjligt för ungdomar att flytta hemifrån. Tillfälliga arbeten duger ofta inte för ett förstahandskontrakt och bristen på billiga hyresrätter är akut. Borttagandet av de statliga investeringsstöden ledde till att bostadsbyggandet stannade av långt innan den ekonomiska krisen nådde . Utförsäljningarna av hyresrätter har försvårat möjligheterna för den utan eget kapital att skaffa bostad. Lösningen för många ungdomar blir andra- eller tredjehandskontrakt eller tillfälliga boenden hos kompisar, och många tvingas bo kvar hos föräldrarna långt upp . Det hämmar möjligheterna för ungdomar att leva ett fritt liv, ta fullt vuxenansvar, välja sina fritidsintressen, skapa relationer eller bilda familj. Ungdomsperspektivet borde genomsyra all politik. Vi socialdemokrater driver en politik som tar ungdomsgenerationens förutsättningar på allvar. Därför vill vi öka ungdomars chanser att få en egen bostad. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02C228 · 2010-10-21 00:00:00 — Barnets bästa vid vårdnadsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga en översyn och reformering av lagstiftningen med hänsyn till barnets bästa. är det vanligt att föräldraskap delas jämlikt mellan föräldrar men det finns också exempel på att den ena parten vid skilsmässa mellan två föräldrar med minderåriga barn förvägras kunna utöva detta föräldraskap. Ofta är det kvinnan som ges rätten till vårdnad och umgänge med sina barn vid en skilsmässa, något som säkerligen är helt motiverat men . Barns rättigheter vid en skilsmässa tillgodoses bäst genom samarbete mellan barnens båda föräldrar. I de fall föräldrarna har olika uppfattning om vad som är bäst för barnen, det vill säga då de har svårt att samarbeta, borde samhället i normalfallet kunna kräva att båda föräldrarna deltar i samarbetssamtal. Dessa samtal ska syfta till att kunna nå en tillfredsställande lösning i en svår situation för alla inblandade, föräldrar och barn. Samtalen dokumenteras och utgör vid en eventuell rättslig talan ett underlag för de rättsvårdande myndigheterna. Det finns självklart situationer där kravet på samarbetssamtal måste modifieras med hänsyn till psykisk sjukdom, missbruk eller där våld och övergrepp förekommit. Utgångspunkten bör ändå alltid vara att söka nå en samförståndslösning för barnens bästa. är det inte ovanligt att lyssna på barnen, om vilken inställning de har till föräldrarna och om hos vem de vill bo, efter skilsmässan. Det är i grunden en positiv inställning men det finns ett svårt dilemma. Det är lätt att se att barnen i sådan situation kan stå under stark press, från båda eller en av föräldrarna. Här utsätts barnen, oavsett ålder och mognad, för en valsituation som kan vara djupt oetisk. Samhället har här ett stort ansvar för att barnens verkliga vilja kommer fram och måste ta ansvar för att beslutsunderlag är opartiska och av hög kvalitet. Det finns tyvärr exempel på att samarbete mellan separerande föräldrar varit omöjligt och att det till och med förekommer anklagelser om olika former av våld och övergrepp, som sedan visat sig sakna grund. Trots detta har det påverkat beslut om vårdnaden av gemensamma barn. Motionen talar inte för den ena eller andra parten, vid en separation. Den tar upp barnens rätt till bägge sina föräldrar och för att slippa ta ställning för och emot en förälder, när det gäller exempelvis boendet efter en separation. Föräldrarnas rättigheter ska vara lika, ingen ska med självklarhet, utan att en ordentlig utredning gjorts, få anses vara mer eller mindre lämplig än den andra föräldern när det gäller att ta hand om sina barn. Mot denna bakgrund kan det finnas behov av en översyn och reformering av gällande lagstiftning inom området.
mot · GY02C229 · 2010-10-18 00:00:00 — Ökande skydd av värdefull jordbruksmark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värdefull jordbruksmark bör få ett ökat skydd och att markens avkastningsförmåga i högre grad ska beaktas vid beslut om exploatering av jordbruksmark för andra ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna som gäller skyddet mot exploatering av värdefull jordbruksmark för andra ändamål bör ses över. Jordbruksmark är en knapp naturresurs som i allt högre grad går hopplöst förlorad för produktion av råvaror till mat och energi. Detta är en negativ utveckling som kan få mycket oönskade konsekvenser , eftersom bebyggd aldrig kan återställas. Därför behöver värdefull jordbruksmark få ett ökat skydd i lagstiftningen. I 6 kap. finns ett regelverk för miljökonsekvensbeskrivningen (mkb) och dess utformning. Där finns beskrivet när en mkb ska göras och vad den ska beakta. Regelverket är relativt detaljerat gällande vad som måste beaktas men nämner inte eventuell minskad möjlighet att producera råvaror för livsmedel eller energi på marken. Detta är olyckligt och rimligtvis borde markens betydelse för livsmedels- eller energiproduktion beaktas mer då den är av vital betydelse för framtiden. Dessutom bör det tydligare framgå att vid exploatering av jordbruksmark för andra ändamål, ska markens avkastningsförmåga beaktas. Det leder i sin tur till att man i första hand bör välja att exploatera icke jordbruksmark och i andra hand, om så är nödvändigt, alltid välja den mark med lägst avkastning som står till buds. Detta beroende på den framtida stora efterfrågan på livsmedel som befolkningsökning och ökad levnadsstandard kommer att leda till, samt som en konsekvens vid fortsatt omställning till ekologisk produktion, eftersom den typen av produktion ger lägre avkastning. Likaså kräver den pågående omställningen från fossil energi till bioenergi att åkermarkens betydelse måste uppmärksammas bättre. Det borde därvid vara självklart att produktion av mat och energi ska ges en större betydelse och vikt än de flesta alternativa användningar av marken. Det är känt att åtskilliga hektar av högproduktiv mark av våra bästa åkerjordar exploateras . Detta kan få allvarliga effekter för livsmedelsförsörjningen. Hur kommunerna hanterar frågan om exploatering av värdefull är därför mycket viktigt att följa upp. Utredningen framförde att reglerna som gäller skyddet mot exploatering av värdefull jordbruksmark för andra ändamål bör ses över och föreslog dessutom en skärpt kontroll av tillämpningen av dessa regler. Det är ett förslag som sammanfaller väl med intentionerna i denna motion. Bebyggd kan aldrig återställas, men bevarad mark kan ges olika roller .
mot · GY02C230 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av jordabalkens felregler. Enligt gällande rätt har en köpare av en fastighet en omfattande undersökningsplikt som köparen försöker fullgöra med biträde av en sakkunnig besiktningsman. En säljare av en fastighet har visserligen i någon utsträckning en upplysningsplikt, men den motsvarar inte köparens undersökningsskyldighet. Denna avvägning mellan köparens och säljarens rättigheter och skyldigheter fungerar inte, vilket leder till ett stort antal tvister i våra domstolar. Tillsammans med tvister mot anlitade besiktningsmän i samband med fastighetsköp är dessa tvister de mest frekventa i våra domstolar. Redan det förhållandet visar att vår lagstiftning på detta område inte är bra. Man måste också betona att det här rör sig om mycket pengar och att tvisterna därför spelar en stor roll i säljarens eller köparens ekonomi. I samband med en översyn av felreglerna bör frågan prövas om tiden för säljarens ansvar kan kortas ned från nuvarande till exempelvis efter tillträdesdagen. Vidare bör det system som används i för tryggare köp av villafastighet utvärderas närmare. Det danska systemet bygger på att säljaren låter utföra en besiktning. Protokollet över besiktningen lämnas till köparen och ligger därmed också till grund för en försäkring som är till förmån för köparen om fel upptäcks och som innebär att säljaren är fri från ansvar. Ett motsvarande system har införts i . En översyn av felreglerna medför otvivelaktigt att även frågan om en besiktningsmans ansvar måste klarläggas, vilket det föreligger ett starkt behov av.
mot · GY02C231 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och modernisera jordförvärvslagen. Nuvarande jordförvärvslag är närmare . Genomgripande förändringar genomfördes . Naturligt nog speglar innehållet i lagen de förhållanden som då rådde. har det bland annat blivit allt vanligare att jord- och skogsbruk drivs i andra former än som enskild firma. Andra former som handelsbolag och aktiebolag är för många brukare en bättre företagsform, särskilt om det finns flera brukare och ägare till fastigheten. är det inte ovanligt att syskon samäger och sambrukar en lantbruksfastighet. Drift i bolagsform förenklar också vid arvskiften och om man vill förändra delägarskap. Lagen har också ett par andra tidstypiska syften. Det gäller omsorgen om, i klartext, sågverksägares behov av egen råvaruförsörjning och lagens användning som ett regionalpolitiskt instrument. Utvecklingen av jord- och skogsbruk sker inte isolerat från utvecklingen av samhället i övrigt. Sedan lagen infördes har blivit medlem av EU. Jordbrukspolitiken är gemensam för hela EU och således inte längre nationell. Detta har medfört helt andra produktionsförutsättningar för jordbruk i hela landet. Tillsammans med den fortgående integreringen och gradvisa avregleringen av jordbrukspolitiken internationellt påverkas jordbruket i hela . Storleksrationalisering och ändrad produktionsinriktning är två mycket märkbara följder. Vid fortgående strukturrationalisering av jordbruket kommer driftsenheterna att bli så stora att man svårligen kan tänka sig annan driftsform än bolag. Utformningen av jordförvärvslagen har bidragit till att jordbruksföretag drivs med flera underbolag som driftsbolag och djurbolag som arrenderar mark respektive byggnader av den som på pappret står som fastighetsägare. Även om det finns flera skäl för att bilda underbolag, skulle en förändring av jordförvärvslagen som underlättar för bolag att förvärva mark kunna bidra till att minska av underbolag. Särskilt om konstruktionen har tillkommit med huvudsyfte att komma runt jordförvärvslagstiftningen är detta fördelaktigt. Ökad kunskap och ökad miljömedvetenhet i vid bemärkelse har också ändrat förutsättningar för skogs- och jordbruk. Inte minst har förutsättningarna för mindre skogsindustri i norra förändrats. Sammantaget menar jag att dessa förändringar av verkligheten motiverar en översyn av jordförvärvslagen i sin helhet, vilket regeringen bör göra. Som framgår ovan identifierar jag två områden där en översyn är särskilt angelägen, nämligen glesbygdsrekvisitet och förvärvsprövning av juridiska personer. Om juridiska personer i princip jämställs med fysiska vid förvärvsprövning krävs inget undantag enligt 6 § JFL.
mot · GY02C233 · 2010-10-21 00:00:00 — Kravet på eget kapital i aktiebolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kravet på eget kapital i aktiebolag. För fler jobb och bättre välfärd i krävs entreprenörer som satsar på sina idéer, men tyvärr är nyföretagandet betydligt lägre bland svenskar än bland övriga européer. Därför behöver i högre utsträckning uppmuntra nystartade företag. Nyföretagandet i är lågt enligt Global Entrepreneurship Monitor (GEM) hamnar på 16:e plats av de EU-länder som ingår i dess mätningar. av svenskarna kan inte tänka sig att starta eget. är kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag sänkt från till 50 000 SEK. Hos har (i genomsnitt) 2 594 nya aktiebolag registrerats sedan förändringen, vilket kan jämföras med 1 676 nya aktiebolag en ökning med 54,. Sänkningen av kravet på eget aktiekapital är ett resultat av den utredning som genomfördes under ledning av med uppdraget att finna förenklingsmöjligheter i ABL. Det alltjämt upprätthållna, men sänkta kravet på eget bundet kapital i aktiebolaget motiveras till dels med att utgöra ett borgenärsskydd. Detta är ett argument som på goda grunder kan ifrågasättas. kan inte i något sammanhang anses som en summa tillräckligt hög för att fylla en borgenärsskyddande funktion. På en fri marknad med avtalsfrihet är det naturligtvis en självklarhet att en borgenär uppställer krav på de säkerheter som efter en marknadsmässig bedömning är nödvändiga. Någon annan ordning än denna är orimlig. Att bolagsformen som sådan skulle svara upp mot en viss nivå av kreditvärdighet är en rakt igenom felaktig utgångspunkt. Vi menar därför att det alltjämt upprätthållna kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än gagn för svensk ekonomi. Vid en jämförelse med andra rättssystem kan konstateras att flertalet rättsordningar tillhandahåller bolagsformer med begränsat personligt betalningsansvar utan att uppställa krav på minimikapital. Det är av största vikt att minska trösklarna för att starta och driva företag. Det är så vi säkrar jobben och framtidens välfärdsutmaningar.