ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A349 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om heltidsarbete. Det ska löna sig att arbeta, trots detta finns det ca 200 000 tusen personer som helt ofrivilligt jobbar deltid. Det är främst inom serviceyrken som vård, omsorg, handel eller hotell och restaurang. Majoriteten av dessa är kvinnor. Under valrörelsen lovade väljarna att bara man arbetade lite, om så bara deltid, skulle man få ta del av de nya skattesänkningarna, vilket skulle leda till en bättre hushållsekonomi. Den borgliga regeringen med i spetsen har en stupstock i akassan för deltidsarbetslösa utan att vidta några andra åtgärder. Detta leder till att deltidsarbetslösa i större utsträckning istället kommer att bli heltidsarbetslösa. Frågan är varför många människor tvingas jobba deltid trots att de hellre vill jobba heltid. Vi vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Ensamstående föräldrar är inget undantag i detta. kan vi se att allt fler ställs utanför systemen och att fler är beroende av socialbidrag. Regeringen tycks tro att bara man tar bort ersättningarna från löntagarna kommer arbetsgivarna att anställa på heltid. Den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till en reform om rätten till heltid där deltid skulle vara en möjlighet. Detta har nuvarande regering sagt nej till. Vi s-kvinnor i kräver att heltiden blir norm inom arbetslivet.
mot · GY02A354 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlagen. fattade beslut om förändringar i semesterlagen. Beslutet medförde att den som var eller är långtidssjuk inte längre på samma sätt har rätt till semesterersättning under insjuknandeåret plus . I beslutet tog bort det sista ersättningsåret. Det innebär att den som är långtidssjukskriven till följd av arbetsskada förlorar i semesterersättning. Den som är långtidssjukskriven till följd av annan sjukdom förlorar ca på beslut. Utöver detta ändrades beräkningsgrunden från dagsfaktorn 0,48 till 0,43, vilket i praktiken innebär en sänkning av semesterersättningen. Dessutom gav arbetsgivaren rätt att ensidigt bestämma om man ville behålla den högre faktorn eller om den lägre skulle tillämpas. Därmed har i ett beslut satt sig över den fria förhandlingsrätten. Regeringen bör se över semesterlagen så att den inte drabbar den som varit sjuk. i (S)
mot · GY02A355 · 2010-10-20 00:00:00 — Bekämpande av arbetslöshet nationellt och regionalt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva på och underlätta bekämpandet av arbetslösheten nationellt och regionalt. Det finns skäl att rikta kritik mot hur regeringen hanterat den lågkonjunktur fortfarande befinner sig i och i synnerhet hur arbetslösheten snabbt tillåtits växa till mycket höga nivåer. Bland det mest allvarliga är att långtidsarbetslösheten håller på att bita sig fast och riskerar att ligga kvar även när konjunkturen vänder uppåt. Det behövs mer kraftfulla insatser på både nationell och regional nivå för att få ner arbetslösheten. Vi vill här peka på några förslag som kan bidra till att ta och ur jobbkrisen. Under krisen genomfördes ett kunskapslyft. Idén var klassisk: utbildning istället för arbetslöshet. är det för ett nytt kunskapslyft. Det handlar om massor av nya platser och det gäller att bygga på såväl grundskole- och gymnasiekompetens som att erbjuda nya platser i yrkeshögskola och högskola. En stor del av arbetslösheten är konjunkturell. I någon mening handlar det om att övervintra. Det är viktigt att företag och samhälle ökar möjligheterna till utbildning, fortbildning och kompetensutveckling när det är konjunkturella förändringar på arbetsmarknaden. Nationellt och regionalt riskkapital I samtal med företrädare från små och medelstora företag framhålls så gott som undantagslöst problem med riskvilligt kapital. Initierade bedömare menar att det skulle finnas tiotusentals fler företag om det fanns riskkapital i större utsträckning, nationellt eller regionalt. , universitet och politik I finns ett välmeriterat universitet. Många pekar på att utbildning är den största tillväxtfaktor som finns. Därför behöver universiteten och regionernas aktörer bli bättre på att samverka. Socialdemokraterna och har granskat vilka byggobjekt i som kan gå igång utan alltför lång projektering och funnit att det finns minst 1 000 jobb. Men då krävs en del tidigareläggning av beslutade investeringar. I detta sammanhang bör även kulturarbetare tas tillvara för att förbättra miljön i till exempel skolor. Bra kommunikationer en tillväxtfaktor En viktig åtgärd för tillväxt är bra kommunikationer till, från och inom . Ostlänken kommer att vara avgörande för framtid, men även övrig kollektivtrafik som snabbt, tryggt och effektivt kan underlätta arbetspendling. Det handlar om att bygga ut den spårbundna trafiken, men även vägar är en viktig del i länets attraktionskraft. är löntagarägda företag eller kooperativ inte särskilt vanliga i , i varje fall inte i förhållande till andra länder. Vi tror att det är en form som om den uppmuntrades skulle kunna skapa nya företag. I vissa fall kan det också finnas möjligheter för sådana kooperativ att driva verksamhet vidare i samband med konkurser.
mot · GY02A356 · 2010-10-26 00:00:00 — Utbildning i första hjälpen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskaper om första hjälpen bör erbjudas alla inom ramen för skola och arbetsliv. En människas överlevnadschanser vid olyckstillbud hänger ofta på var och när olyckan inträffar. Närhet till sjukhus är avgörande, men även vem som råkar gå förbi när man drabbas. En person som får en hjärtinfarkt har större chanser att överleva om en sjuksköterska (eller någon annan som behärskar hjärt- och lungräddning) är i närheten och snabbt kan rycka in. Detsamma gäller för någon som blöder kraftigt eller har drabbats av andra svåra skador. Livet kan hänga på om någon i närheten kan stoppa blödning och vet hur man beter sig i en krissituation. Till saken hör att hjärt-kärlsjukdomar är den vanligaste dödsorsaken i . Vid hjärtstopp handlar det om minuter, och därför är snabb hjälp helt avgörande. överlever som drabbas av hjärtstillestånd. Tyvärr är kunskapen om första hjälpen inte särskilt stor hos majoriteten av befolkning. Vissa kan, som frivilligt val, få träna hjärt- och lungräddning på en docka i skolan eller i arbetslivet. är det en engångsföreteelse, och man riskerar att glömma bort kunskaperna om de inte uppdateras eller kommer till någon praktisk användning. De flesta har någorlunda begrepp om att man ska ge andningshjälp och hjärtmassage vid livshotande tillstånd. Men att komma ihåg exakt hur man gör, göra det rätt i praktiken och hålla huvudet kallt när det verkligen händer det är inte många som klarar det! För detta behövs övning. Förutom förlusten av människoliv i onödan är risken stor att många av dem som upplever att de hjälplösa stod bredvid och tittade på aldrig kommer över skuldkänslorna och sorgen efter detta. I synnerhet gäller detta vid familjetragedier, när en familjemedlem drabbats av allvarlig olycka eller sjukdom och övriga familjemedlemmar inte har kunskaper nog att uppehålla den anhöriges liv i väntan på ambulans. Det som krävs är en strategi för att nå målet att alla medborgare ska få grundläggande kunskaper om hur man räddar liv. Även små barn kan läras att agera rätt vid olyckor och sjukdomar, t.ex. genom att ringa 112. För större barn och ungdomar bör skolan erbjuda obligatorisk undervisning. Målet bör vara att ingen elev ska lämna skolan utan att kunna grunderna i första hjälpen. Information till barn och ungdomar fungerar relativt bra . () och på vissa ställen Röda Korset anordnar informationsträffar för skolbarnen på både lågstadiet, mellanstadiet och högstadiet. Vissa kommuner har även information redan i förskolan. Det som återstår att göra är att ge möjlighet till repetitionstillfällen för gymnasieelever. Inom arbetslivet bör ambitionsnivån höjas så att samtliga anställda ska kunna ge första hjälpen med hjärt- och lungräddning. Arbetsmiljölagen bör utvecklas på denna punkt. begränsas reglerna till att någon på arbetsplatsen ska kunna ge första hjälpen.
mot · GY02A357 · 2010-10-19 00:00:00 — Reform av LAS för fler jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att reformera lagen om anställningsskydd (LAS). Ungdomsarbetslösheten har uppgått till ofattbara . Att unga inte får jobb i samma utsträckning som äldre beror bland annat på turordningsreglerna i LAS. En anställningstrygghet som bygger på att man har företräde till sitt jobb beroende på hur länge man varit anställd är varken rättvis eller rimlig. Den som är ny eller byter arbetsplats hamnar längst bak i kön oberoende av kompetens. Sist in först ut gäller när företagen behöver säga upp personal. Men regeln gäller bara de som har tillsvidareanställning. Att företag i stor utsträckning vill undvika tillsvidareanställning är delvis på grund av turordningsreglerna. Som det är nu är det inte den anställdes kompetens som avgör vem som får vara kvar om företaget måste minska personalstyrkan. Utan LAS skulle företagen inte behöva vara rädda för att förlora sin kompetens, och benägenheten att vidareutbilda sin personal skulle öka. Om delar av LASreformeras och ersätts med avtal, skulle vi få se en ökad anställningsbenägenhet och fler jobb.
mot · GY02A362 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konsekvensanalys av arbetsmarknadens anställningsformer. har allt för många på arbetsmarknaden gått från tillsvidareanställningar till visstidsanställningar, vikariat, projektanställningar eller fått påhugg via bemanningsföretag. Gemensamt för alla dessa är att deras vardag blir allt mer osäker och otrygg. De hamnar i en form av moment 22 så till vida att de inte kan låna pengar till köp av en bostad, de får inget förstahandskontrakt eller möjlighet att teckna avtal på inköp av mobiltelefon, Internet osv. Inom offentlig sektor ökar vikariat och visstidsanställningar lavinartat och många kvinnor blir drabbade. Mot bakgrund av detta bör en konsekvensanalys av arbetsmarknadens anställningsformer göras för att fler ska få möjlighet till tillsvidareanställning.
mot · GY02A363 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnor och deras arbetsmiljö. Utvecklingen går bakåt. Villkoren i arbetslivet har försämrats som kraven har ökat och inflytandet minskat. Hårdast drabbade är kvinnliga arbetare, och det går tydligt att se att klass och kön är en avgörande faktor. På många arbetsplatser har trycket ökat. Prestationskraven är höga och många har svårt att få ihop livspusslet. Hård konkurrens och slimmade organisationer ökar stress och belastning på de anställda som är kvar. Många arbetsgivare organiserar arbetet som om alla anställda alltid kan producera maximalt. Det är i längden ohållbart. Vi anser att det är hög tid att prioritera arbetsmiljöarbetet. Arbetare är inte bara hårt drabbade av belastningsskador. De löper också hög risk att drabbas av långa sjukskrivningar och arbetsolyckor som leder till medicinsk invaliditet och i värsta fall dödsolyckor. dog 42 personer i arbetsplatsolycksfall, det är 42 personer för mycket. Försämrad arbetsmiljö drabbar i högre grad kvinnor än män. Kvinnor upplever att de har mindre inflytande över sina arbetsuppgifter och inte får samma möjligheter till vidareutbildning eller karriärutveckling som männen. Kvinnor drabbas av både fysiska och stressrelaterade besvär. Det krävs forskning och lagstiftning med ett tydligt genusperspektiv för att komma tillrätta med de missförhållanden som finns på arbetsmarknaden.
mot · GY02A364 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över återanställningsskyddet i LAS (lagen om anställningsskydd). Vi är alla överens om att trygghet på arbetsmarknaden är bra för alla parter både arbetsgivare och arbetstagare. Men med erfarenheterna från den genomgångna finanskrisen blir det uppenbart att det finns både bra och mindre bra delar i LAS. Oron bland företag för att tappa kompetens i form av nyanställd personal och därmed konkurrenskraft är stor, liksom oron bland unga människor som behöver komma in på arbetsmarknaden för att få arbetslivserfarenhet och möjlighet till framtida referenser. Vi behöver skapa ett system som innebär en trygghet på arbetsplatsen som flexibilitet och anställningsbarhet kan underlätta för unga att både få och behålla ett jobb. En av de saker som skulle underlätta både för företagen och för unga människor på arbetsmarknaden är att ta bort återanställningsskyddet. Många små företag har stora svårigheter att kompetensväxla anställda inom det egna företaget. För att kunna bredda kompetensen i företagen och få en mer flexibel arbetskraft finns behov av att kunna anställa t.ex. unga, nyutbildade personer framför att återanställa tidigare anställda. Dessa har inte alltid den bredd och den flexibilitet som krävs, t.ex. flera kompetensområden som möjliggör för företagen att använda arbetskraften mer effektivt och flexibelt. Det finns därmed en inbyggd funktion i återanställningsskyddet som riskerar att dränera små och medelstora företag genom att de inte kan anställa den arbetskraft de bäst behöver och det är ett stort problem. Vi bör därför se över LAS i avseende på återanställningsskyddet.
mot · GY02A365 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka rätten till heltid. Nästan en miljon människor jobbar deltid. Av dem är det 316 000 () som skulle vilja jobba mer men som inte får möjligheter att göra det. Majoriteten av dessa är kvinnor. Genom att kvinnor jobbar mer deltid än män har man också överlag en svagare förankring i arbetslivet, vilket för med sig sämre löneutveckling, mindre kompetensutveckling, färre karriärmöjligheter, lägre sjuk- och arbetslöshetsersättning och sämre pension. Den ojämställda arbetsmarknaden skapar ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män under hela livet. Att stärka rätten till heltid innebär inte att deltidsanställningar förbjuds eller avskaffas, men en deltidsanställning ska motiveras med till exempel att verksamheten inte annars kan bedrivas eller att den enskilde vill jobba deltid. och de borgerliga partierna som kritiserat förslaget anför som skäl till kritiken att förslaget skulle spä på arbetslösheten. Frågan är varför deltidsarbetande kvinnor, som vill ha men inte får möjlighet till heltid, ska ta ansvar för hela arbetsmarknaden. Män har haft heltidsanställningar utan att de anklagats för att spä på arbetslösheten. En fråga man kan ställa är varför det just är kvinnodominerade arbetsplatser som har mer deltider än arbetsplatser där män arbetar. För att åskådliggöra detta kan man jämföra hur anställningsformerna ser ut i detaljhandeln. Inom teknikbranscherna där män ofta arbetar, exempelvis Onoff, dominerar heltidsanställningar medan exempelvis eller Ica, inom kläd- och dagligvaruhandeln där kvinnor arbetar dominerar deltidsanställningar. Kritiken som företräder är en gammeldags syn på arbete där män ses som familjeförsörjare och kvinnors arbete ses som en bisyssla. I regeringens budgetförslag nämns ingenting om hur regeringen avser att komma till rätta med problemen med ofrivillig deltid som många, särskilt kvinnor, har som anställningsform. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte 2004 en särskild utredare för att ta fram ett underlag för hur en rättighet till heltid skulle kunna utformas. De nya reglerna som den socialdemokratiska regeringen föreslog var att som huvudregel gäller heltid i anställningsavtal. Men avtal om deltidsanställning ska kunna träffas när arbetsgivaren bedömer att en anställning på heltid inte motsvarar arbetsgivarens behov. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen ska besluta om att ändra i lagen om anställningsskydd så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet. En sådan ändring skulle innebära en kraftfull satsning på jämställdhet och ge kvinnor bättre förutsättningar att leva på sin egen lön. Dessutom skulle den ge bättre ekonomisk utdelning för kvinnor än den skattesänkning som den borgerliga regeringen föreslår. Den skulle också drastiskt minska deltidsarbetslösheten.
mot · GY02A368 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. Stat, kommun, landsting och deras bolag köper varor och tjänster för från många länder. Hela tanken med den inre marknaden bygger på att vi köper och säljer av varandra. Den offentliga upphandlingen omgärdas av detaljerade regler som bygger på EU-lagstiftning. Syftet med dessa regler är att det allmänna ska få valuta för sina pengar och att ingen enskild ska kunna sko sig på det allmännas bekostnad. Men för dem som arbetar här är skyddet inte lika starkt. Utstationerade arbetare är särskilt utsatta jämfört med arbetare som har sin hemvist här. Inte minst de uppmärksammade domarna från om , och har gjort oss uppmärksamma på detta. riksdag tog beslut om en ny lag om offentlig upphandling. Den nya lagstiftningen ställer inte krav på ratificering av konvention 94 trots att många andra länder i EU tidigare gjort det. Visserligen får myndigheter ställa sociala och miljömässiga villkor enligt den nya lagen, vilket är en alldeles för svag formulering. En ratificering av konvention 94 skulle, liksom ett krav på kollektivavtal vid upphandling, förbättra möjligheterna att motverka social dumpning eftersom företag som konkurrerar med hjälp av dåliga villkor för sin personal då utestängs från offentliga upphandlingar. En ratificering underlättar således upprätthållandet av goda löne- och anställningsvillkor i .
mot · GY02A369 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljö. Tillsynen av arbetsmiljöarbetet ute på arbetsplatserna har minskat i och med att antalet inspektörer har blivit mindre bl.a. därför att har fått mindre i budget och inte kan göra de uppföljningar som skulle behövas och fackföreningsrörelsen har mindre pengar till skyddsombudsutbildningar. En annan orsak är också att med ett ökat antal arbetare från andra länder med liten eller ingen kunskap om arbetsmiljöfrågor sker fler och större olyckor än det behöver göra. En sak är språkförbistringen. Det kan vara en utväg att tillhandahålla information på olika språk till arbetare. Det är viktigt att arbetsmiljön skyddas av arbetsmiljöinspektörer som hinner utöva sitt arbete, och av den anledningen är det viktigt att de har de resurser som behövs. Arbetsgivarens arbetsmiljöansvar måste vara tydligt när man anställer minderåriga, lärlingar och elever eller har traineeprogram, instegsjobb och annat som innebär att någon inte har en riktig anställning. Arbetsmiljöansvaret bör alltid vila på totalentreprenören, och denne bör inte kunna avsäga sig ansvaret genom att ta in underentreprenörer som inte uppfyller, vill uppfylla eller på annat sätt åsidosätter arbetsmiljökrav. måste skydda den anställde så att det klart och tydligt framgår att den arbetsgivare som skrivit under ett kollektivavtal kommer att efterleva arbetsmiljöansvaret utifrån lagar och regler.
mot · GY02A370 · 2010-10-21 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag i motionens riktning av förändringar i föräldraledighetslagen (1995:584). får föräldraledighet delas upp på högst tre perioder under ett kalenderår enligt 10§ i föräldraledighetslagen. Om en ledighetsperiod löper över ett årsskifte, ska den anses höra till det kalenderår då ledigheten påbörjades. Trots denna begränsning får en ledighet delas upp när det gäller antingen ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. eller ledighet för föräldrautbildning m.m. enligt lagen om allmän försäkring. Vi föreslår att man ska ha möjlighet att delta i utbildningar och konferenser på sin arbetsplats man är föräldraledig utan att det påverkar föräldraledigheten. Syftet med den föreslagna förändringen är att ge möjlighet att hålla sig ajour med sitt arbete och därmed underlätta återgången till arbetet efter föräldraledigheten. Förändringen bör göras så att man ska kunna dela upp föräldraledigheten på fler än tre perioder per kalenderår.
mot · GY02A371 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidrag. Lönebidraget ger många arbetshandikappade människor en möjlighet att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. Det är naturligtvis huvuduppgiften för lönebidraget. Personer som är anställda med lönebidrag fyller en stor och viktig funktion, och det är tack vare dem ett rikt föreningsliv, bland annat för våra barn och ungdomar, fortfarande går att finna i vårt samhälle. Att både ha rätt till lönebidrag och att faktiskt ha ett arbete är oerhört viktigt för dessa människor som har problem med funktionshinder eller hälsa. Långvarig arbetslöshet försämrar deras situation ytterligare. hjälper de till att skapa livskraft inom de ideella verksamheterna i vårt land när de har möjlighet till ett arbete. Därför är det viktigt att skapa arbetsplatser för funktionshindrade, vilka är berättigade till dessa lönebidrag. Då tänker vi i första hand på den ideella sektorn. Här finns en i många delar outnyttjad arbetsmarknad för de lönebidragsanställda. För att dessa arbetstillfällen ska kunna skapas måste fördelningen av lönebidraget gynna den ideella sektorn. Taket för lönebidraget följer inte lönerna på arbetsmarknaden, vilket medför att bidragen urholkas för föreningarna för varje nytt löneavtal. Vi anser att det behöver göras en översyn av taket för lönebidragen så att de får en ökad följsamhet mot lönerna på arbetsmarknaden.
mot · GY02A373 · 2010-10-26 00:00:00 — Diskriminering av äldre på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering av äldre på arbetsmarknaden. De nuvarande tjänstepensionsreglerna är ett hinder för anställning av äldre som börjar närma sig pensionsåldern. Eftersom företagen måste överta tidigare åtaganden när den anställde byter mellan statlig, eller privat sektor blir det dyrare att anställa äldre än yngre. Därför avstår många företag från att anställa äldre. Trots att detta uppmärksammats av arbetsmarknadens parter har de inte lyckats lösa problemet. Därför måste regering och agera för att förhindra fortsatt diskriminering av äldre på arbetsmarknaden. Dessutom är informationen om tjänstepensionen oerhörd svårfångad. PPM informerar regelbundet om vilken allmänpension vi medborgare kan förvänta oss men när det gäller tjänstepension finns inte motsvarande system, vilket försvårar planering och beslutsfattande för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Detta måste också åtgärdas i samband med en reform av övergångsreglerna för olika tjänstepensionsavtal.