ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02C253 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för förändringar inom området miljömärkning. Att hantera miljöfrågan är en av vår tids absolut största utmaningar. Kommande generationer kommer att prövas mot hur väl vi lyckas med åtgärder som begränsar föroreningar och utsläpp. Vi har alla ett ansvar i arbetet med att skapa en bättre miljö. För att nå långsiktig hållbarhet behöver vi agera i både stora och små sammanhang, i vår egen vardag. Det kan handla om val av energi, sophantering, rätt val av tv-apparat, men också om att det i vardagen ges möjlighet att konsumera produkter som inte bara är framställda utan också distribuerade på ett miljövänligt sätt. För den miljömedvetne konsumenten är det inte helt enkelt att försäkra sig om att man verkligen gör rätt val och att de miljömärkta produkter man köper alltigenom är miljövänliga. Det är lite av en djungel ute i butikerna bland alla märkningar. Det medför naturligtvis att konsumenten får svårt att värdera vad de olika märkena står för och hur miljövänliga produkterna faktiskt är. Som konsument har du rätt till tydlighet på detta område. Denna tydlighet styr förhoppningsvis sedan valen på ett sätt som gynnar de produkter och producenter som är miljömässigt acceptabla. Om vi tar som exempel ett kravmärkt paket majsflingor, så kan förvisso ha kravodlats, men för emballering har majsflingorna sedan kanske transporterats till , paketerats i kartonger av pappersmassa som framställts genom miljöovänlig avverkning och massatillverkning, producerade i ett allt annat än miljöcertifierat pappersmasseföretag, för att sedan transporteras tillbaka till konsumenten i t.ex. . Det faktum att majsflingorna i sig är kravodlade och att det är detta som redovisas för konsumenten blir sett i ljuset av hela produktionskedjan minst sagt vilseledande. Det behövs med andra ord tuffare logistiska krav som tar hänsyn till hela produktkedjan när avvägningar relaterade till miljömärkning ska fastställas. Det finns bra modeller för hur företagen kan göra direkt skillnad. I har pappersmasseföretaget tillbaka jobbat inom ramen för EPD, ett system för miljövarudeklaration som via grundliga analyser syftar till att beskriva miljöegenskaper hos produkter och tjänster i ett livscykelperspektiv. Huvudman är och systemet är initierat och drivs av näringslivet. Systemet lanserades 1998 och har uppmärksammats globalt. Flera länder har visat ett stigande intresse för denna typ av modell, vilken skulle kunna tjäna som modell i både nationella och internationella sammanhang. Inriktningen bör vara att verka för att det ställs hårdare krav på miljömärkta produkter sett ur ett helhetsperspektiv. Detta arbete bör åtföljas av ett mer likformigt och rättvisande miljömärkningssystem som ökar konsumentens möjlighet att göra bra miljöval. Finn (M)
mot · GY02C254 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om faderskapstest. Regler om faderskap finns i tredje kapitel. Enligt dess 5:e paragraf kan barnet begära att faderskapet ska fastställas. Om barnet är omyndigt kan hans eller hennes mamma begära ett faderskapstest. Däremot nämns inte pappan alls i denna paragraf. En man som tror sig vara far till ett barn kan alltså inte kräva att en undersökning görs för att ta reda på om han är barnets biologiska pappa. Hans enda möjlighet är att få socialnämnden att begära ett faderskapstest. Män som vill häva sitt faderskap har däremot rätt att kräva detta. Dagens lagstiftning kan vara ett oöverstigligt hinder för de män som vill ta ansvar för sitt barn, där mamman inte vill samarbeta. Detta är en ojämställd skrivning och behöver korrigeras.
mot · GY02C255 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkning av förbehållsbeloppet vid skuldsanering. Personer som beviljats skuldsanering av eller tingsrätten lever under tuffa ekonomiska förhållanden. Efter att alla skulder betalats efter en plan kvarstår endast förbehållsbeloppet att leva av , ända tills den totala skulden är avklarad. Förbehållsbeloppet är på en nivå där det är svårt att kunna unna sig nöjen eller normalt kostsamma intressen. Dagens system för beräkning av förbehållsbeloppet är inte anpassat efter olika typer av familjebildning. Det blir besvärligt att flytta ihop med en ny partner när man har skuldsanering. Orsaken är att samtliga hushållsinkomster räknas in. Om den nya partnern har barn försvinner förälderns barnbidrag vid skuldsanering. Detta medför att många väljer att inte bilda gemensamt hushåll. Den skuldsatte blir helt enkelt en ekonomisk belastning för hela hushållet. Därmed begränsas livet ytterligare för den skuldsatte. Rimligt vore att undanta de stöd som är riktade till barnen vid beräkning av förbehållsbeloppet. Det kan finnas fler situationer som kan anses vara orimliga för dem med skuldsanering. En översyn bör göras för att se om beräkningsgrunderna av förbehållsbeloppet vid skuldsanering bör ändras.
mot · GY02C257 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av namnlagen. En del lagar har på nacken och är skrivna då var lite annorlunda . En sådan lag är namnlagen. var traditionen att kvinnan tog mannens efternamn vid giftermål, vilket inte alltid är fallet . Familjesituationer ser inte heller ut som de gjorde förr och människor kan bo ihop utan att vara gifta. Det är heller inte självklart att nygifta alltid tar mannens efternamn, det kan lika gärna vara kvinnans om det passar bättre. Internationella relationer blir också fler och efternamn från olika kulturer och traditioner förs vidare till barnen. Exempelvis kan en mamma från med ett efternamn och en pappa från önska att deras barn har namn från dem båda med anledning av eventuellt dubbelt medborgarskap. Då par gifter sig vill den ena parten ibland behålla sitt eget efternamn, men för att familjen ändå ska få ett gemensamt namn lägger de till den andra partens efternamn. I praktiken har de ett dubbelnamn och när de sedan får barn vill de ofta att barnen ska få samma namnkonstruktion. Då visar det sig att mellannamnet inte får ärvas utan bara efternamnet. Det innebär i praktiken att syskon kan få olika efternamn. Om en kvinna när hon gifter sig behåller sitt eget efternamn får barnet kvinnans och mannens efternamn. Om kvinnan senare bestämmer sig för att lägga till mannens efternamn (t.ex. för att förenkla en flytt utomlands) får de syskon som föds efter det enbart mannens efternamn. Så länge föräldrarna hade olika efternamn var det ok för barnen att få två efternamn, men när mamman tog pappans efternamn förvandlades hennes gamla efternamn till ett mellannamn. Mellannamn går inte att ärva, så därför får syskonen olika efternamn. som översynen av namnlagen pågår hamnar familjer i dilemma kring sina barns namn. En översyn av namnlagen har påbörjats. Översynen är efterlängtad av många och det är angeläget att processen skyndas på. Det vore även önskvärt om man i den utredning som pågår kan förhålla sig till de mellannamn som finns så att de framöver kan omvandlas till efternamn om så önskas. Då skulle barnet vid beslut kunna få båda föräldrarnas efternamn, och gifta par skulle kunna ha båda makarnas efternamn.
mot · GY02C258 · 2010-10-26 00:00:00 — Avskaffande av bolagsstämmokravet för små aktiebolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av bolagsstämmokravet för små privata aktiebolag. Vad beträffar aktiebolagets organisation präglas ABL av en stor del dispositiva regler. De dispositiva reglerna kännetecknas av att de syftar till att utgöra ett skydd för minoritetsaktieägare i bolaget.1 Om samtliga aktieägare samtycker till ett beslut fyller regeln således ingen funktion och kan därför frånträdas. I ABL 7 kap. 1 § stadgas att aktieägarnas rätt skall utövas vid bolagsstämma och vidare i 7 kap. 10 § att sådan skall avhållas minst en gång . Syftet bakom bolagsstämmoorganet är att aktieägarna skall kunna utöva en aktiv roll i bolaget.2 I små aktiebolag är ofta aktieägarna direkt involverade i driften av bolaget och har genom detta en aktiv roll i bolaget. Bolagsstämmobestämmelserna synes ta sikte på bolag med stor ägarspridning, där bolagsstämman är aktieägarens enda möjlighet att utöva en aktiv roll i bolaget. Gentemot små aktiebolag framstår därför ändamålsenligheten av bestämmelsen som begränsad. Regeringens försvar för upprätthållande av kravet har varit att beslutsfattande i bolaget på något sätt måste stadfästas.3 Det förefaller i mina ögon som en ganska inkonsekvent hållning från regeringens sida. Detta sedan man beträffande förslaget till de s.k. SPE-bolagens organisation inte upprätthållit något krav på bolagsstämma.4 SPE-bolagen, vilka uppstått just för att vara en organisationsform som överensstämmer med små bolags organisationsbehov, förefaller i detta avseende vara betydligt mer ändamålsanpassade. Därav menar vi att bolagsstämmans obligatorium för små aktiebolag borde inte heller ter sig nödvändig i ABL. I SOU 2009:34 försvaras bolagsstämmokravet med att aktieägarna kan samtycka till s.k. skrivbordsstämma innebärande att bolagsstämmobesluten fattas skriftligen genom att samtliga aktieägare skriver på ett stämmoprotokoll. Information om denna möjlighet ges ej explicit i lagen och utredaren föreslår ej heller att sådan skall införas. Istället skall denna information tillhandahållas av enligt förslaget. Därmed menar utredaren att bolagsstämmoinsitutet kan förenklas i så stor utsträckning att kravet är ett problem.5 I våra ögon är det ett problematiskt förhållningssätt till lagstiftningen att värja sig med att regeln i praktiken kan marginaliseras och därför inte vållar några problem. Om nu bolagsstämmokravet alltjämt måste finnas kvar förefaller det rimligt att möjligheten till ett skrivbordsstämmoförfarande tas in direkt i lagtexten så som skett i exempelvis finsk rätt.6 Ett annat alternativ som kan tänkas ha fördelar är den franska regleringen av s.k. SARL-bolag7. I fransk rätt ges uttryckligen möjligheten att införa bestämmelser om att stämmoförfarandet skall vara skriftligt i bolagsordningen.8 SOU 2009:34 s. 209 f. 2004/05:85 s. 291. SOU 2009:34 s. 208. Faktapromemoria 2007/08:FPM133 s. 2. SOU 2009:34 s. 208. 5 kap. 1 § finska aktiebolagslagen (624/2006). à responsabilité limitée. SOU 1995:44 s. 115.
mot · GY02C259 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en kvotering för börsnoterade bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för ökad jämställdhet i statliga bolag.1 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Under det övergripande målet finns fyra delmål varav det första är: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. När det gäller makt och inflytande kan man konstatera att de statliga bolagen lyckats betydligt bättre när det gäller en jämn fördelning i styrelserna jämfört med privata bolag. I de statliga bolagens styrelse är av ledamöterna män, i de privata bolagens styrelser är män. som socialdemokraten var jämställdhetsminister minskade andelen män i de privata bolagens styrelser, men numera händer det väldigt lite på området. Uppenbarligen räcker det inte med att lita på bolagens goda vilja. För att uppnå en jämn fördelning av makt och inflytande behövs tydlig politisk inriktning. I vårt grannland lagstiftade man därför om krav på en andel med max män i styrelser för bolag noterade på börsen. För att komma vidare för att uppnå mål behöver vi en liknande lag i . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Trots att kvinnor utgör halva befolkningen, har i genomsnitt bättre betyg och utbildar sig i högre grad än män missar företag att tillvarata den uppenbara kompetens som finns runt om i vårt land. När man gör jämförelser mellan statliga och privata bolag när det gäller vd-poster och ledningsgrupper är skillnaden inte lika stor. Även i de statliga bolagen är kvinnor underrepresenterade på högre chefspositioner. Regeringen bör därför aktivt arbeta för att öka andelen kvinnor på vd-poster, chefsbefattningar och i ledningsgrupper samt verka för att jämställdhetsarbetet i statliga bolag aktiveras och systematiseras.
mot · GY02C261 · 2010-10-21 00:00:00 — Skydd för företagare vid telefonförsäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat skydd för företagare vad gäller telefonförsäljning. Privatpersoner har ett starkt skydd vad gäller telefonförsäljning i förhållande till företagare som är oskyddade. Som privatperson har du två veckors ångerrätt och möjlighet att anmäla dig till det så kallade . För många småföretagare är oseriösa telefonförsäljare ett stort problem, och det finns ett behov av ett starkare skydd även för företagare. Att företagare har möjlighet att begära så kallad reklamspärr hos de företag som säljer kontakt- och adressinformation är inte tillräckligt. Då problem har uppstått är de flesta företagarna för små och har inte de resurser som krävs för att bemöta de krav som oseriösa telefonförsäljare ställer på företagarna. Detta är en situation som är helt jämförbar med enskilda konsumenters.
mot · GY02C262 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevande makes skydd beträffande arvsrätten för särkullbarn. I 3 kap. finns särskilda regler som reglerar makars arvsrätt. De gällande reglerna innebär att när en make går bort har de gemensamma barnen inte rätt till arv förrän båda föräldrarna har avlidit. Syftet har varit att skydda den efterlevande som tidigare kunde bli tvungen att gå från hus och hem när barnen krävde sin del av arvet, inte minst när en fastighet funnits i den gemensamma egendomen. Men för makarna vilka har barn som inte är parets gemensamma, så kallade särkullbarn, är dock den efterlevande fortfarande oskyddad. Barnen till den avlidne har rätt att få ut sin del av arvet, vilket gör att den fastighet som den efterlevande bor i kanske måste säljas. Det innebär att i en familj där det finns både ett gemensamt barn och ett särkullbarn, kan särkullbarnet kräva sin andel av arvet , medan det andra barnet måste vänta tills båda makarna har avlidit. Detta innebär orimliga konsekvenser för den efterlevande. Det är av vikt att den efterlevandes rätt stärks i förhållande till särkullbarn. Den efterlevande ska därför behandlas på ett likartat sätt, oavsett om den efterlevande har egna barn eller särkullbarn. I de fall det är fråga om barn strider denna olikhet i behandling mot . Lagen bör ändras så att även bröstarvingar kan kräva sin andel av arvet först när båda makarna har avlidit, även när det gäller särkullbarn.
mot · GY02C263 · 2010-10-19 00:00:00 — Försäkringsskydd för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för hur fler barn kan få tillgång till en barnförsäkring. har av barnen i en individuell försäkring. För 25år sedan var det bara ett fåtal som hade en särskild barnförsäkring. saknar många barn en individuell försäkring. Orsakerna är framför allt ekonomiska. Barn helt utan försäkring finns främst i vissa invandrargrupper. Ett problem när det gäller barnförsäkringar är att av ansökningarna beviljas utan några förbehåll. av alla barn får avslag. Adoptivbarn, barn som har låg födelsevikt eller är för tidigt födda är bara några exempel på barn som brukar få nej från bolagen. Barn med ärftliga sjukdomar och medfödda fel brukar inte heller få teckna en försäkring. Men olika bolag har olika riskbedömningar. Ett barn som har fått avslag hos ett bolag kan få möjlighet att teckna en försäkring hos ett annat.Alla barns lika värde är en självklarhet. Det borde också gälla alla barns möjligheter att få tillgång till ett rimligt försäkringsskydd. resulterar försäkringsbolagens värderingar av barns ohälsa vid ärftliga sjukdomar med mera i ett försämrat försäkringsskydd för många barn. Det är orimligt. Men det finns även andra komplikationer. En vanlig kritik är att bolagens vanor att begära in journaler har påverkat personalens journalföring på barnavårdscentralerna. Många undviker att skriva om sina reflektioner kring ett barn för att inte ställa till problem för familjerna i försäkringssammanhang. Mot bakgrund av att vissa grupper av barn riskerar att helt stå utan möjlighet till ett rimligt försäkringsskydd bör man se över möjligheterna för hur fler barn kan få tillgång till en barnförsäkring.
mot · GY02C264 · 2010-10-26 00:00:00 — Byggandet av billiga hyresrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stimulanser för produktionen av hyresrätter. Regeringen har slopat de bostadspolitiska målen som tidigare fanns. Detta gjordes som de slopade ränte- och investeringsstöden vid nybyggnation av hyresrätter. Resultatet har givit förödande konsekvenser för byggandet av hyresrätter. Den förda politiken har misslyckats. Det som behövs är en politik som värnar om hyresrätten och stimulerar byggandet av hyresrätter till en rimlig kostnad. En sådan politik består i att införa ett investeringsstöd för hyresrätter samt en översyn av neutraliteten på bostadsmarknaden.
mot · GY02C265 · 2010-10-25 00:00:00 — Förbehållsbeloppet för barn vid löneutmätning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en umgängesförälder under utmätningen ska kunna förbehålla sig ett visst belopp för umgänge med barnen. Bidragsskyldiga föräldrar som hamnat i en skuldfälla, ofta på grund av nuvarande beräkningsregler för underhållsbetalningsskyldigheten, har tyvärr väldigt svårt att umgås med sina barn. Detta på grund av att inget förbehållsbelopp kan tillgodoräknas för så kallade umgängesbarn, det vill säga när barnet stadigvarande bor hos den andra föräldern. Detta gäller oavsett hur många barn det handlar om. Umgängesresor, mat och så vidare är nödvändiga kostnader för den som ska kunna träffa sina barn och kanske ha dem boende hos sig . Jag anser att det är orimligt att en skuld ska näst intill omöjliggöra för barnen att ha kontakt med sin ena förälder. Därför anser jag att en umgängesförälder under utmätningen ska kunna förbehålla sig ett visst belopp för umgänge med barnen.
mot · GY02C266 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett generellt och förenklat förfarande för faderskapsbekräftelse. Vid ett barns födelse anger den så kallade faderskapspresumptionen att maken i ett gift par anses vara fader till barnet. Någon sådan faderskapspresumption saknas för sammanboende par, oavsett hur länge paret bott tillsammans. Faderskapet måste istället fastställas genom att utreder vem som är fadern. Då fadern är känd för modern sker detta genom att mannen skriftligen bekräftar faderskapet bevittnat av två personer samt att detta skriftligen bekräftas av såväl modern som . Proceduren kring erkännandet av faderskapet kan i vissa fall upplevas som stötande av dem som lever i ett långvarigt fast förhållande. Trots att lagstiftningen gäller lika i hela landet råder stora skillnader i hur kommunerna hanterar processen. I vissa kommuner är det möjligt att göra faderskapserkännandet innan barnet är fött, i andra inte. I de fall där faderskapserkännandet görs efter barnets födelse kan det uppstå allvarliga problem om t.ex. fadern skulle gå bort. Barnet saknar då bland annat arvsrätt. Det innebär också att fadern inte från början är formellt delaktig. För att understödja förutsättningar för ett jämställt föräldraskap är det viktigt att båda föräldrarna redan från början ses som fullvärdiga föräldrar. Vi anser att det bör införas ett förenklat förfarande vid inskrivningen på barnmorskemottagningen, i de fall där mannen som erkänner faderskapet lever tillsammans med modern i samboförhållande. Då skulle faderskapet erkännas med hjälp av en blankett före barnets födelse. Detta ska ske som ett generellt förfarande. Liksom tidigare ska det dock gå att fastställa faderskapet genom gentest om osäkerhet föreligger.
mot · GY02C267 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av namnlagen. Namnlagen har orsakat problem, eftersom tidigare praxis inte har tillåtit personer som juridiskt sett är män att byta till kvinnliga förnamn och vice versa. Denna regel, som för det stora flertalet i befolkningen inte upplevs som något hinder i den personliga tillvaron, har av många transpersoner upplevts som en begränsning i möjligheterna att kunna leva i enlighet med sin identitet. Regeringsrättens avgörande , där en person som juridiskt sett är man beviljades rätten att ta ett kvinnligt förnamn, kan förhoppningsvis etablera en ny och liberal praxis. Vid den framtida reform av namnlagen som påbörjats, genom tillsättandet av , är det viktigt att tydliggöra att myndiga personer ska ha rätt att välja såväl manliga som kvinnliga förnamn. När det däremot gäller barn kräver hänsynen till barnets bästa att det finns särskilda regler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02C269 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sms-lån med varningstext. I en marknadsekonomi är det efterfrågan från konsumenter och utbudet från företagen som styr. Men vad händer när det erbjuds tjänster som folk efterfrågar när deras akuta behov är som starkast och deras möjligheter att kontrollera olika alternativ är som svagast? Som socialliberal är jag övertygad om att marknaden är bäst på att skapa tillväxt och välstånd. Men jag är lika övertygad om att staten ibland måste gå in och ge en hjälpande hand för att se till att folk inte skadas. finns det inget som skyddar mot att någon kan använda en (okänd) individs personnummer och genom ett sms-lån snabbt få pengar utbetalade till sig medan ägaren till personnumret får en skuld som kräver mycket arbete innan man i bästa fall kan bevisa att man inte tagit lånet. Dessa impulsskulder kan sedan utgöra ett hårt slag Detta är bara ett i raden av problem som sms-lån ställer till med. slog fast att lånen inte fick marknadsföras som snabba. slog myndigheter larm om att det särskilt är unga som använder sig av lånen. Och inte alltid inser de den hutlösa kostnaden för det akuta behovet. Det är ett lån som i värsta fall kan leda till att man hamnar i register, med allt vad det innebär av svårigheter med att exempelvis få ett hyreskontrakt på lägenhet. En åtgärd skulle kunna vara att sms-lån måste föregås av en ruta där man upplyses om vilken procentsats som utgår och den totala kostnaden för lånet. Först efter det skulle en bekräftelse få skickas.