ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N319 · 2010-10-25 00:00:00 — En översyn av anslagsfördelningen till län och regioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ordentlig genomlysning av grunderna för fördelningen av det regionala utvecklingsanslaget (1:1) till landets olika länsstyrelser, regioner och regionförbund. Regeringens fördelning av det regionala utvecklingsanslaget (1:1) till landets olika länsstyrelser, regioner och regionförbund upplevs väldigt godtyckligt. Nivån på de miljonstöd som en gång kan ha haft en välgrundad destinering, eller vänskapsrelaterad sådan, hänger kvar vid de län där de en gång hamnat. Statsbidragens betydelse, och förväntan på dess funktion som smörjmedel i en utvecklingsprocess, kom på skam när hamnade i en lågkonjunktur. Län som tidigare haft en stark arbetsmarknad, med låg arbetslöshet, och därför utan knot tvingats acceptera att de år tilldelats en väldigt liten del av potten för det regionala utvecklingsanslaget, hade plötsligt landets högsta antal varslade och uppsagda arbetare och konkursade företag. Att i denna situation förmå något annat län att frivilligt släppa ifrån sig en bit av sin tilldelning tycktes omöjligt för regeringen att åstadkomma. Att få förståelse för behovet att tillföra medel för att stimulera utvecklingsarbetet i de drabbade länen var heller inte framgångsrikt. när vi förhoppningsvis kan lämna den värsta lågkonjunkturen bakom oss måste det vara läge att genomföra en ordentlig genomlysning av fördelningssystemet. Mitt hemlän har varit, och är fortfarande, en av de stora förlorarna i det system som tillämpas . Med ett regionalt utvecklingsanslag som är hälften så stort som angränsande län kan man tro att kan göra ungefär hälften av vad de andra kan göra. Men tyvärr är det värre än så. Om länet haft tillgängliga pengar till medfinansiering av olika utvecklings- och forskningsprojekt så kunde man därigenom flerdubbla resurserna till länet. har riktlinjer för stöd från bl.a. centrala verk som och och fonder och program i allt högre grad betonat samverkan i större regioner, över läns- och regiongränser. Det faktum att i jämförelse med t.ex. och , län som vi ofta samarbetar med, har ett så lågt regionalt anslag har lett till att flera länsöverskridande satsningar inte har kunnat genomföras i den utsträckning som det ursprungligen var tänkt eller inte har genomförts alls. Då kommunerna som ingår i länet tappat arbetstillfällen och därmed skatteintäkter dessutom ska medfinansiera de länge efterlängtade infrastruktursatsningarna så har det varit svårt att av egen kraft i länet skaka fram de pengar som behövs för att lyfta blicken över vardagens problem. Det måste finnas anledning att skapa ett fördelningssystem som öppet, ärligt och förutsägbart kan tillämpas som ett dragspel, då landets olika regioner står inför en förändrad arbetsmarknad och har styrkta behov av stöd. Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av en ordentlig genomlysning av grunderna för fördelningen av det regionala utvecklingsanslaget (1:1) till landets olika länsstyrelser, regioner och regionförbund.
mot · GY02N320 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kraftfull utbyggnad av havsbaserad vindkraft. För att bryta beroendet av olja och andra fossila bränslen måste vi satsa på energislag som är förnybara och skonsammare mot miljön. Vindkraft både på land och till havs är ett av de alternativ som måste få en mer central roll i vår energipolitik. Även om det har blivit en ökad satsning på vindkraft ligger fortfarande långt efter många andra länder. Den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste ägnas ökad uppmärksamhet. Den finns bland annat i och utmed Skåne- och . Men vi är övertygade om att den har en framtid på många fler ställen, inte minst utmed . Elanslutningsmöjligheten är mycket viktig vid planeringen av en vindkraftspark. En av de bästa anslutningsplatserna i finns på Sternöhalvön i , , i det befintliga energiområdet. Här uppfylls även kriterierna fria ytor och bra vindar. Bolaget har startats för att tillvarata dessa goda förutsättningar och arbetar nu för att i bygga en vindkraftspark som kan komma att räknas till de största i världen. I finns möjligheten att koppla in ca 2 500 MW vindkraftseffekt. Det motsvarar 500 verk med effekten 5 MW vardera eller drygt 800 verk på 3 MW vardera. När projektet blir fullt utbyggt förväntas elproduktionen i parken uppgå till , vilket motsvarar av hela elförbrukning. Försvarsmakten har varit kritisk till utbyggnad av vindkraften eftersom den ställer till med problem för signalspaningsutrustning genom att vindkraftverken reflekterar, förvränger och till och med döljer signaler. Studier har därefter gjorts inom ramen för Samverkansgrupp Vindkraft, som resulterat i att det blivit lättare för Försvarsmakten att godkänna etablering av vindkraftverk. Det är viktigt att Försvarsmakten inte är ett hinder för vindkraftens utbyggnad och kommande nödvändiga energisatsningar. Försvarets nya stoppområde runt militära flygplatser måste ifrågasättas varför har inte andra länder dessa behov? Några av fördelarna med havsbaserad vindkraft är att den möjliggör byggandet av större kraftverk och grupper och att det är mer och jämnare energi i vinden. En av nackdelarna är att det är dyrare att bygga än på land. Det är självklart en faktor som kan bli avgörande för den havsbaserade vindkraftens framtidsutsikter. Staten måste därför skapa de incitament som krävs som stöd för att stimulera och påskynda investeringar i havsbaserad vindkraft. Statliga agerande i ämnet är ett bra bevis på hur läget är , dvs. Målet måste vara att få till stånd en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbyggnaden. Det är nödvändigt om ska klara att nå de klimatpolitiska målen när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Men det är också nödvändigt av arbetsmarknadspolitiska skäl eftersom en kraftfull utbyggnad av vindkraften skulle skapa många nya arbetstillfällen, bland annat i .
mot · GY02N321 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en biogasstrategi för organiskt avfall. I återvinner vi av allt hushållsavfall. Avfallet blir till nya material, fjärrvärme, el, biogas med mera. Nästan ingenting lämnas till soptippen. Vi är ett av de bästa länderna i världen på återvinning. Det ska vi fortsätta att vara. Det finns många anledningar till vår goda statistik, bland annat tidigt insatta styrmedel som påverkar avfallshanteringen. Vi har infört förbud mot att deponera brännbart avfall. Förbudet har medfört att soptipparna är på väg att försvinna och att avfallet i stället återvinns som energi. Skatter på fossila bränslen och stöd till förnybar energi har också påverkat intresset för en utbyggd avfallsförbränning. Ändå visar prognoser att våra sopberg är fem gånger så stora jämfört med . Mellan av all den mat vi köper och stoppar in i kylskåp, frys och skafferi äter vi sedan aldrig upp. Den totala mängden onödigt matavfall beräknas till från svenska hushåll. Svenska matvarubutiker kastar mat till ett pris av . Via en nystart för det tidigare så framgångsrika Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) vill vi stödja produktionen av biogas från organiskt avfall. Kommunala energi- och avfallsverksamheter har här ett särskilt ansvar att visa att nyttiggörande av avfall är möjlig. Konsumenterna ska också kunna påverka det enorma energislöseri som all bortslängd mat innebär. Vi vill satsa på en nationell biogasstrategi som tar till vara på det organiska avfallet och ökar produktionen och distributionen av biogas. Om av matavfallet samlas in och rötas kan det ersätta bensin, vilket är årsförbrukningen för 56 000 bilar.
mot · GY02N322 · 2010-10-21 00:00:00 — Förordning om socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i den kommande förordningen för arbetsintegrerande sociala företag finns en tydlig markering om att värdegrund, empowerment/egenmakt och delaktighet är basen för att ett arbetsintegrerande socialt företag ska fungera tillfredställande, samt hur detta ska kunna mätas. har ett uppdrag att göra ett förslag till en förordning för arbetsintegrerande sociala företag, bland annat för att man ska kunna använda EU:s allmänna gruppundantagsförordning för statligt stöd. I förordningen ska en definition av arbetsintegrerande sociala företag fastställas. Detta är positivt för utvecklingen av det sociala företagandet. De sociala företag som lyckas bäst med att integrera människor på arbetsmarknaden har en tydlig värdegrund och ett tydligt arbete med empowerment, deltagarnas utveckling av egenmakt, delaktighet och ansvarstagande i företaget. Därför är det av yttersta vikt att en kommande förordning anger att dessa kriterier är en del av det sociala företaget och inte kan förhandlas bort. Därmed behövs även ett sätt att undersöka och bevisa att dessa kriterier är en levande del av företaget. Därför är det viktigt att i den kommande förordningen för arbetsintegrerande sociala företag finns en tydlig markering om att värdegrund, empowerment/egenmakt och delaktighet är basen för att ett arbetsintegrerande socialt företag ska fungera tillfredsställande, samt hur detta ska kunna mätas.
mot · GY02N324 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att minska företagens administrativa kostnader. överlämnades regeringen sin tredje skrivelse rörande arbetet med regelförenklingar till (skr. 2009/10:226). Till skillnad från de två första skrivelserna innehåller den tredje inte bara en redogörelse av det förenklingsarbete som bedrivits under ett enskilt år, utan dessutom för hela mandatperioden. Samtliga 12 departement och upp till 53 myndigheter har haft regeringens uppdrag att ta fram underlag till handlingsplanen för regelförenklingsarbetet. Skrivelsen visar att företagens administrativa kostnader har minskat med tillsammans 7,räknat . I kronor räknat motsvarar det 7 miljarder i minskade årliga kostnader för företagen. till själva regelförenklingarna innebär detta att bördan minskat med . Bara har drygt 590 åtgärder hunnit genomföras, och omkring 560 ytterligare åtgärder håller på att genomföras, planeras eller utredas. Totalt rör det sig alltså om 1150 åtgärder varav 270 sker på regeringens initiativ och 880 på de olika myndigheternas. De största besparingarna har skett inom livsmedels- och jordbruksområdet. Den enskilt största minskningen i kronor är slopandet av lagkravet på inre spårbarhet på livsmedel där de administrativa kostnaderna har sjunkit med 3miljarder. Sammantaget ger detta en bild av att regeringen är på rätt väg. tillhör de ledande länderna inom EU på området. är ett av sju länder inom EU som har genomfört fullständiga mätningar av företagens administrativa kostnader. Vid sidan av har endast tre länder inom EU inrättat ett regelråd. måste erkännas att regeringens mål inte ser ut att bli fullständigt uppfyllt. Därför är det angeläget att arbetet intensifieras ytterligare, då det ingår som en viktig del i regeringens arbete för att skapa fler jobb i fler och växande företag.
mot · GY02N325 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta företagen tjäna pengar på CSR. Ett rimligt mått av regler som stödjer näringar att ta sitt sociala ansvar, utan att det leder till att de blir förlorare i en tuff konkurrensens, är bra för företagen, jobben och konsumenterna. CSR, Corporate Social Responsibility, eller företagens samhällsansvar på svenska, är en intressant metod i detta sammanhang. Företag inom alla branscher har goda möjligheter att vinna förtroende hos investerare, kunder och allmänheten genom att visa att de med socialt ansvarstagande har en hållbar strategi för hur företaget kan tjäna pengar och ge en god avkastning till sina investerare. Arbetet med en internationell standardisering vad gäller socialt ansvarstagande fortgår. Även om det är ett icke bindande dokument syftar det till att skapa standardiserad vägledning för hur arbetet med socialt ansvarstagande ska bedrivas. Avsikten med vägledningen är att underlätta för organisationer av alla slag att etablera, införa och förbättra sitt sociala ansvarstagande så att det kan bidra till att förbättra arbets- och livsvillkor för människor. Här kommer frågor som etik, sociala förhållanden, arbetsförhållanden, mänskliga rättigheter, barns rättigheter och miljöpåverkan i fokus. Standarden ger också bättre möjlighet att jämföra olika organisationers arbete med socialt ansvarstagande. Socialt ansvarstagande för företag ska löna sig. EUs gemenskapslagstiftning kan se till att företag som på frivillig basis ansluter sig till denna standard ska gynnas. Det är i svåra ekonomiska tider som en hållbar politisk lösning kan föra fram ett viktigt budskap till företagen, nämligen att de folkvalda alltid är beredda att ta sitt ansvar så länge företagen gör detsamma när det gäller de frågor som är viktiga för medborgarna.
mot · GY02N326 · 2010-10-25 00:00:00 — Legalisering av söktjänster på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till lagändring som innebär att söktjänster på Internet legaliseras. har i regeringsformen en mycket bra princip för fördelning av makten där domstolarna tolkar lagarna och riksdag och regering stiftar dem. Det har uppkommit mycket debatt i om olika domslut och debatten är viktig och bra. Utifrån riksdagsperspektivet är det dock viktigt att vi håller oss ifrån att kritisera enskilda domar som sådana och istället tar fasta på hur lagarna borde vara utformade för att få ett för samhället så önskvärt resultat som möjligt. Internet är mer och mer en del av det liv många lever i . De flesta i har också som grundprincip att det som är lagligt på Internet ska vara lagligt utanför Internet och tvärtom. Internet är en del av verkligheten precis som kvarterspizzerian är en del av verkligheten. Förhoppningsvis går kvarterspizzerian att nå via Internet och Internet att nå på kvarterspizzerian. Det har dock visat sig att lagstiftningen, utefter de domslut som uppkommit, ibland inte är perfekt utformat för att ta fasta på Internets naturliga del i världen . Telefonkataloger i är inte olagliga även om företag och privatpersoner som förekommer i dem i vissa fall har begått, begår eller kommer begå handlingar som är just olagliga. På samma sätt är det inte heller olagligt att referera till en olaglig handling eller ge en vägbeskrivning till någon som frågar efter en svartklubb. I ett demokratiskt land är det viktigt att det finns yttrandefrihet och möjlighet att diskutera det mesta utan att alltför mycket är kriminaliserat. Mot bakgrund av ovanstående anser vi det naturligt att begär att regeringen återkommer med ett lagförslag där det framgår att det i är lagligt att bedriva söktjänster på Internet. Det är inte rimligt att det just på Internet ska vara olagligt om det händer att träffar i en sökning refererar till personer som för tillfället begår handlingar som anses olagliga, lika lite som det är olagligt att i en telefonkatalog referera till dem.
mot · GY02N327 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens andel i SAS ska avyttras. SAS är ett bolag som länge har haft stora ekonomiska problem. Staten har vid ett flertal tillfällen varit tvungen att gå in med ägartillskott. Så sent som bemyndigade deltagande i en nyemission på 1,3miljarder kronor. Regeringen räknade då med att detta ägartillskott skulle vara tillräckligt för att få SAS på fötter och konkurrenskraftigt igen. Det dröjde dock inte länge förrän regeringen i proposition 2009/10:121 föreslog att skulle delta i ytterligare en nyemission i SAS. föreslog vid båda tillfällena att skulle avslå regeringens begäran om att delta i nyemissionerna. Vi menade att den affärsplan som bolaget presenterat för att klara neddragningarna medförde stora ekonomiska risker och att det inte var säkert att besparingsplanerna skulle komma att lyckas. SAS hade tidigare presenterat liknande planer som misslyckats. Flygindustrin står också inför stora strukturella problem i form av stora och växande andelar av klimatutsläppen i och världen. Behovet av flygresor på kortare och medellånga distanser kommer att minska när de snabba tågförbindelserna byggs ut i och världen. har tidigare, i samband med regeringens proposition om försäljning av vissa statliga bolag (mot. 2006/07:N12), föreslagit att SAS säljs. Vi menade då att det är svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. när verksamheten var ny och det var monopol åtminstone på inrikesflyget fanns anledningar till statligt ägande. är flygtrafiken konkurrensutsatt och det statliga ägandet kan snarare vara en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken. Hade en försäljning genomförts hade frågan om att nu delta i en nyemission inte varit aktuell. Vi menar att det var fel av regeringen att den då inte tog tillfället i akt och sålde SAS. Vi menar vidare att det är av högsta vikt att vara försiktig och varsam med skattepengar och att staten inte bör ta på sig affärsrisker om det inte finns synnerliga skäl till detta. Staten bör i huvudsak inte äga företag som finns på fungerande konkurrensutsatta marknader. Att delta i nyemissionen är förenat med stora affärsrisker, och vi ser inget skäl till att staten i det här läget ska äventyra skattepengar i onödan. I stället bör man aktivt arbeta för att hitta en ny ägare till SAS och sälja bolaget. Det vi behöver investera i nu är förnybar energi, en hållbar transportinfrastruktur såsom spårväg och järnväg samt energieffektiviseringar. Det är investeringar som är betydligt viktigare än att fortsätta att hålla ett flygbolag under armarna. Vi står fast vid att SAS bör avyttras och uppmanar regeringen att möjligt inleda en försäljning av SAS. Det finns inga skäl till ett statligt ägande av flygbolag. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02N331 · 2010-10-20 00:00:00 — Gemensamma elcertifikat i flerfamiljshus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av användningen av gemensamma elcertifikat. Genom en framåtsyftande miljöpolitik har regeringen på olika sätt använt sig av morötter för att underlätta ett mer miljövänligt beteende. Ett exempel är den nya supermiljöbilspremien. Mot bakgrund av vår ökande medvetenhet om den påverkan vår livsstil har på miljön är det också angeläget att vi alla blir bättre på att hushålla med energin. Priset på el har stigit kontinuerligt och många familjer ser därför över sin elförbrukning såväl av kostnadsmässiga som av miljömässiga skäl. Då den fasta kostnaden för certifikatet står för en relativt stor del av den totala elkostnaden har vissa flerfamiljshus löst detta genom att ha ett gemensamt elabonnemang. På så sätt slås kostnaden av certifikatet ut på alla boende i huset medan den rörliga elkonsumtionen betalas utifrån exempelvis lägenhetens areal. Problemet med denna lösning är att det inte främjar hushållning av el. Den extra kostnaden för att alltid låta tv:n stå i standbyläge eller priset för att köra en extra maskintvätt blir försumbar när kostnaden slås ut på alla boende. En lågkonsumerande äldre dam betalar därmed lika mycket för sin el som en storkonsumerande yngre man med ständigt uppkopplad dator. Så mycket som en tiondel av all el som förbrukas i går till så kallad standbyel. Givetvis ska flerbostadshus kunna gå samman och spara pengar genom ett gemensamt elcertifikat. För att främja miljömedvetenheten borde dock någon form av individanpassad avläsning främjas.
mot · GY02N332 · 2010-10-19 00:00:00 — Åtgärder för ökat företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enmans- och fåmansföretagens betydelse för att minska arbetslösheten och öka välfärdssatsningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökat entreprenörskap i skolan samt samverkan mellan skolan och näringslivet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Efter en period av djup, global ekonomisk kris har lågkonjunkturen brutits. En klok ekonomisk svensk politik har i stor utsträckning bidragit till att vårt land klarade sig ur lågkonjunkturen betydligt bättre än övriga . Många av dessa länder går just nu igenom riktiga stålbad. Det kommer dock att dröja också i vårt land innan arbetslösheten minskat till acceptabla nivåer. För att kunna genomföra ett antal välfärdssatsningar ytterligare krävs det att många arbetsgivare kan återanställa och inte minst att fler av landets 430000 enmansföretag skall ta steget att anställa sin första medarbetare. Tack vare alliansregeringen är frågan kring en anställds sjukskrivning löst på ett tillfredsställande sätt, men det finns fortfarande hinder som borde kunna lösas upp för att möjliggöra växande företag och en mängd nya arbetstillfällen. Det första stora steget, att våga anställa sin första medarbetare, behöver underlättas. Arbetsgivaren skall inte behöva hindras av en osäkerhet inför det ansvar, de regler samt också den ekonomiska belastning som detta skulle föra med sig. Det är ett stort steg för en företagare att anställa sin första medarbetare och det skulle krävas ytterligare insatser från samhällets sida för att förenkla för företagaren att våga ta detta, för samhället så viktiga steg. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ungdomsarbetslösheten är en av stora utmaningar. Regeringens insatser för att skapa en skola med fokus på kunskap och bildning är välkomna, liksom satsningarna på att höja statusen och ge utrymme för yrkesinriktade utbildningar. Sammantaget kommer detta att leda till fler välutbildade ungdomar som kan matchas med efterfrågan på arbetsmarknaden. Det är också lika viktigt att dagens ungdomar får chansen under sin skoltid att få utbildning i entreprenörskap för att våga ta steget att bli egna företagare. Det är företagarna som skapar de nya jobben. I utbildningen är därför entreprenörskap mycket viktig och bör finnas med redan från lägre årskurser. Att redan i skolan få kunskap och färdighet om företagande kan underlätta för många att våga satsa på att bli egen företagare. Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna har hjälpt många att just våga ta det steget. Några av de orsaker till lågt företagande som brukar anges är bristande självförtroende och för lite kunskap och praktisk erfarenhet om hur man startar och driver eget företag. Detta är något att ta på stort allvar. Det behövs därför mer entreprenörskap i skolan samt samverkan mellan skola och företag, och en fortsättning och utveckling av Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna, vilket bör ges regeringen tillkänna.