ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sf309 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvinnors graviditetsrelaterade besvär behandlas olika i trygghetssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av trygghetssystemen för gravida kvinnor. Vissa gravida kvinnor mår mycket bra under graviditeten medan andra kvinnor lider av exempelvis foglossning, ryggont eller kraftigt och ihållande illamående. Tre av fyra gravida kvinnor är borta från arbetet i slutet av sin graviditet. har det uppmärksammats att kvinnor med graviditetsrelaterade besvär behandlas olika av beroende på var de bor eller vilken handläggare de har. Handläggarna har ofta svårt att dra gränsen för när graviditeten ska ses som ett medicinskt tillstånd och därmed besluta huruvida kvinnorna har rätt till sjukpenning, havandeskapspenning eller förtida uttag av föräldrapenning. Denna osäkerhet resulterar i stora offentliga kostnader för utredningar. Framför allt innebär den en otrygghet för de gravida kvinnorna som inte vet hur deras graviditetsrelaterade besvär kommer att bedömas och i och med det ekonomi kommer att se ut. har även dömts för könsdiskriminering av några kvinnor då den hade nekat dem sjukpenning för att deras besvär var graviditetsrelaterade. Jag anser att regeringen bör analysera olikbehandlingen av kvinnors graviditetsrelaterade besvär i trygghetssystemen och att bristerna på området bör åtgärdas.
mot · GY02Sf311 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av socialförsäkringssystemet så att det fungerar tillfredsställande för både gravida och föräldrar som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. Det hävdas ofta att abort är ett val, men för många gravida upplevs inte alternativet att föda barnet som en valmöjlighet. Ett av de främsta skälen är en ekonomiskt svag situation. Att det finns ett vetenskapligt underlag för detta redovisas i motion 2008/09:Sf377 Socialförsäkringarna och unga mammor. Då genom socialutskottet tydligt uttalat sig för att det är angeläget att antalet aborter, särskilt tonårsaborter, minskas (bet. 2004/05:SoU10) vore det rimligt att undersöka möjligheterna att stärka den ekonomiska situationen för unga föräldrar i syfte att förverkliga detta och liknande uttalanden. I har man framgångsrikt minskat antalet tonårsaborter genom att bland annat öka engångsstödet till kvinnor som är gravida. Situationen för oplanerat gravida och unga mödrar i belyste Stiftelsen redan i en rapport . Resultatet var nedslående. Rapporten lyfter fram åtskilliga förändringar som behövs i bland annat socialförsäkringssystem samt utbildningssatsningar och möjligheter till boende för unga föräldrar. Det otillräckliga ekonomiska stödet begränsar, enligt rapporten, unga kvinnors möjligheter att använda sina resurser och att påverka sin situation och kan bidra till en stigmatisering av deras situation som utsatta. I är det den sjukpenninggrundande inkomsten som baserar sin ersättning på för till exempel sjukpenning, föräldrapenning, havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning. För en kvinna som efter studier har börjat arbeta kan föräldrapenningen uppgå till cirka en kvarts miljon kronor. En kvinna som inte har slutfört studierna är ofta tvungen att vända sig till för sin försörjning. Detta är inte rimligt. I socialförsäkringsutskottets betänkande 2008/09:SfU1 påpekas att eftersom stöden till barnfamiljerna har utformats med utgångspunkt i den s.k. arbetslinjen kommer barnfamiljernas inkomster i första hand från förvärvsarbete. Det innebär att arbetslöshet, låg utbildning eller brist på heltidsarbete kan vara orsaker till låg ekonomisk standard. Utskottet menar vidare att lösningen därför inte finns inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom politikområden såsom arbetsmarknad och utbildning samt samhällsekonomin i stort. kan vi konstatera att det i föräldraförsäkringen finns en grundnivå, vilket innebär att det är något missvisande att hävda att endast arbetslinjen är utgångspunkt för stödet till barnfamiljerna. Därför menar vi också att det vi här lyfter fram visst delvis kan lösas inom den ekonomiska familjepolitiken. bör därför begära att regeringen genomför en översyn av socialförsäkringssystemet så att det fungerar tillfredsställande även för gravida och föräldrar som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden.
mot · GY02Sf312 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformering av föräldraförsäkringen. Statsminister högerallians har inte förstått vad som egentligen ligger i vägen för ett jämställt familjeliv och ett jämställt samhälle. Det han bidragit med, det vill säga en ineffektiv ekonomisk jämställdhetsstimulans kombinerad med ett vårdnadsbidrag, visar att han innerst inne vill bevara ett traditionellt och förlegat familjemönster. Dagens ojämna uttag av föräldraledigheten försvagar pappornas relation till barnen och bidrar till att återskapa stereotypa föreställningar om hur män och kvinnor ska vara. Men kvinnor föds ju inte med kunskapen om hur man tar hand om små barn, lika lite som män skulle sakna förmåga att vara omhändertagande och etablera nära kontakt med sina barn. Ändå faller många nyblivna mammor och nyblivna pappor in i traditionella mönster. Men det är viktigt att fler pappor får chans att själva ta hand om sina barn . Erfarenheten av de pappamånader som införts visar att inskränkningar i möjligheten att överlåta föräldraförsäkringsdagar verkligen leder till att papporna tar ut fler dagar. När det gäller effekterna av detta jämnare uttag har visat att de pappor som är mycket föräldralediga när barnen är små också arbetar mindre övertid när barnen blir större, jämfört med pappor som inte varit föräldralediga alls. Föräldraförsäkringens utformning, som i praktiken innebär att hushållet förfogar över försäkringen, sticker ut som en avvikelse i ett samhälle där i stort sett alla skatter och transfereringar är individuella. Det var vi gick över från sambeskattning till särbeskattning, vilket fick stora effekter på kvinnors förvärvsdeltagande. är det väl belagt att det ojämna uttaget av föräldraledigheten har negativa effekter på kvinnors löneutveckling och chanser till fasta heltidsjobb. En individualisering av föräldraförsäkringen kan väntas få långtgående konsekvenser. Den omedelbara och mest uppenbara följden blir att papporna tar ut en betydligt större del av dagarna. Men det handlar om mer än så. På lite kommer detta att förändra föreställningarna om vad kvinnor och män kan och bör göra. För kvinnornas del kommer de ändrade familjenormerna att innebära en starkare ställning i arbetslivet, för männen en närmare och stabilare relation till barnen. En förändrad fördelning av föräldraledigheten är avgörande för att förverkliga målet om en jämställd arbetsfördelning i både det oavlönade familjelivet och det avlönade arbetslivet samt vettiga pensioner. En reformering av föräldraförsäkringen gynnar alla parter.
mot · GY02Sf313 · 2010-10-26 00:00:00 — Polisens ingripande mot flyktingar som lever gömda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa polisens möjligheter att ingripa i skolor mot flyktingar som lever gömda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa polisens möjligheter att ingripa inom sjukvården mot flyktingar som lever gömda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa polisens möjligheter att ingripa i kyrkor mot flyktingar som lever gömda. Många flyktingar tvingas leva under jorden i . Det innebär ett liv i misär, oftast utan tillgång till skola och sjukvård eller möjlighet att gå till polis om man utsätts för brott. Man betraktas närmast som en laglös och kan varhelst man befinner sig gripas för att föras ur landet. har arbetat hårt för att förbättra gömda flyktingars situation. På anmodan från ska gömda barn ges möjlighet att gå i skolan. Vi arbetar också för att förbättra möjligheten till vård. Detta är dock bara möjligt att göra på ett säkert sätt om polisen fråntas befogenheten att i skolor eller inom sjukvården gripa flyktingar som avvikit från avvisning. I utlänningslagens portalparagraf anges att barnens bästa ska beaktas i samtliga led i asylprocessen. Vi kan konstatera att det inte är ställt utom allt tvivel att så sker . Det förekommer att polisen ingriper vid bl.a. skolor för att verkställa avvisningar, och vi anser att det inte är förenligt med portalparagrafen om barnens bästa. Traditionellt sett har kyrkor varit fredade i alla länder för de människor som behövt söka sin tillflykt undan förföljelse. har dock gripanden av flyktingar också skett inne i kyrkor. Detta borde likaledes begränsas.
mot · GY02Sf314 · 2010-10-25 00:00:00 — Rätt till skolundervisning för gömda och papperslösa barn begär att regeringen återkommer med ett förslag om hur en rätt till skolgång för gömda och papperslösa barn kan införas. Alla barn har rätt att gå i skolan och få en utbildning. Det slås fast i 28:e artikeln i konvention om barns rättigheter och det bör vara en självklarhet. Så är det dock inte i . Barn som befinner sig i vårt land som gömda eller papperslösa har ingen rätt att få gå i skolan. Det är inte acceptabelt. När alliansregeringen tillträdde 2006 tog man över en utredning i frågan från den tidigare socialdemokratiska regeringen. Utredningen visade sig dock innehålla omfattande brister, vilket framhölls av ett stort antal remissinstanser. Framför allt var utredningen allt för snävt avgränsad. Rätten till skolgång skulle utökas till att omfatta de gömda barnen, däremot inte de barn som lever som helt papperslösa. Utredningen hade inte heller tittat på hur skolorna skulle hantera sin uppgifts- och underrättelseskyldighet gällande utlänningar som vistas olagligt i landet. Det är skyldigheter som uppenbarligen kan innebära stora problem för möjligheten för barnen att delta i skolans verksamheter. För att införa en reell och fungerande rättighetslagstiftning på detta område krävdes därför att en kompletterande utredning tillsattes. Utredningen för alla barn (SOU 2010:5) presenterade sitt slutbetänkande . Utredaren föreslår införande av en generell rätt till skolgång för alla barn som vistas i landet oavsett skäl. Det enda undantaget från denna regel är de barn som vistas i landet . Dessutom föreslås att skolorna inte längre ska omfattas av en underrättelseskyldighet gällande utlänningar som vistas olagligt i landet. anser att det bör vara en självklarhet att alla barn som vistas i ska ha en rätt att gå i skolan. Barn ska inte drabbas av att deras föräldrar beslutar att leva som gömda i landet. Alla barn har rätt att utvecklas och lära. För barn som lever som gömda och papperslösa kan möjlighet att gå i skolan dessutom innebära att de får en trygg punkt i en i övrigt orolig vardag. Vi begär därför att regeringen återkommer med ett förslag om utformningen av en rätt till skolgång för alla barn som vistas i .
mot · GY02Sf315 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av föräldraförsäkringen. Barnens rätt till båda föräldrarna har stor betydelse i debatten om föräldraförsäkringen. Barnen och föräldrarna behöver och har rätt till bra kontakt. mäter TCO något som man kallar pappaindex. Det visar att om papporna ökar sitt uttag i samma takt som kommer det att ta innan föräldrarna delar lika. Man kan omöjligt vänta så länge på ett mer jämställt föräldraskap. Föräldraförsäkringens framtida utformning måste ses som en del i ett större jämställdhetsperspektiv och i insikten om att det finns ett utbrett traditionellt könsrollstänkande som präglar debatten om föräldraförsäkringen. Den springande punkten tycks vara att det ses som naturligt att kvinnor ska ta huvudansvar för barn och hem. Vi menar dock att det är ett gammalmodigt könsrollstänkande och det allvarliga i det är att det har stor betydelse för kvinnors och mäns rättigheter, möjligheter och förutsättningar i arbetslivet. bör man nå en modell i föräldraförsäkringen där båda föräldrarna delar lika på föräldraledigheten och därmed även ansvaret för barn och hem. Deltidsarbetets utbredning inom de kvinnodominerade delarna av arbetsmarknaden visar att det används systematiskt utan att kvinnor ges möjlighet till att själva påverka sina arbetstidsmått. Framför allt uppger unga LO-kvinnor att deltidsarbetet är påtvingat och inte något som de frivilligt valt. Unga LO-kvinnor drabbas också mycket hårt av tidsbegränsade anställningar och framför allt av så kallade tim- eller behovsanställningar. Dessa anställningar ger inte kvinnorna samma förutsättningar och möjligheter att dela på föräldraledigheten då det oftast är mannen i familjen som arbetar heltid, vilket också är en viktig aspekt när föräldrarna gör sina val om vem och hur föräldrarna ska ta ut föräldraförsäkringen. Unga kvinnor och män uppger att de vill dela på föräldraledigheten och dela på ansvaret för barnen och hemmet. Kort sagt, att de vill leva mer jämställt. Det som då kanske är mest oroande är att de, utan effektiva verktyg, tvingas och kommer att tvingas in i rådande arbetsmarknads- och samhällsstrukturer. Politikens roll måste då vara att ge verktyg som möjliggör och ökar förutsättningarna för att de själva ska kunna forma sina liv och våga ta beslut som kan förändra den rådande ordningen. En förändring av föräldraförsäkringen skulle vara en av de effektivaste åtgärderna för att skapa jämställda villkor i såväl arbets- som samhällsliv.
mot · GY02Sf316 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utformningen av föräldraförsäkringen när det gäller regler för utbetalning av föräldrapenning. Föräldraförsäkringen är uppdelad i två delar, en del som tillfaller mamman () och en lika stor del som tillfaller pappan. Föräldrarna kan överlåta sina dagar till respektive förälder, men av jämställdhetsskäl har man valt att reservera 60 av dessa till förmån för pappan. Om man inte använder sina föräldradagar fram tills barnet/barnen är fryser föräldradagarna inne. Att ta ut ersättning från fordrar att man tar föräldraledigt från sitt ordinarie arbete. Man får sedan av sin lön i ersättning. kan enbart en förälder i taget nyttja sina föräldradagar, vilket gör att föräldrarna inte kan vara hemma . För att nå ett mer jämställt samhälle, där föräldrarna delar på uppdraget, och för att barnen ska få möjlighet att vara hemma med båda sina föräldrar , bör man se över reglerna för utbetalning av föräldrapenning. Föräldrapar bör få möjlighet att i större utsträckning , inom ramen för dagens försäkring, ta ut föräldradagar. Vi föreslår därför att föräldrarna ska kunna välja att ta ut föräldradagar gemensamt efter barnets födelse.
mot · GY02Sf317 · 2010-10-22 00:00:00 — Svårigheter under graviditet en grund för sjukpenning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna i föräldraförsäkringen. Det är en kamp för många kvinnor som vid graviditet drabbas av olika svårigheter under graviditeten och som gör att de inte kan arbeta. nekas gravida kvinnor sjukskrivning med motivering att graviditet inte är en sjukdom. Det finns visserligen möjlighet till havandeskapspenning för den som har ett fysiskt påfrestande arbete, eller om man inte får utföra sitt arbete på grund av risker i arbetsmiljön. Men det räcker inte. Det är en onödig och lång process för den gravida kvinnan som riskerar att inte få någon ersättning via . Vi behöver därför se över möjligheterna att få sjukskrivning eller havandeskapspenning på grund av försämrad arbetsförmåga under graviditet.
mot · GY02Sf319 · 2010-10-26 00:00:00 — Möjligheten att söka visum på svenska konsulat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna till visumansökan på svenska konsulat. kan man bara söka visum till på svenska ambassader. har inte utländsk representation i form av ambassader i alla länder i världen, vilket får som konsekvens att många människor tvingas att åka till grannländer för att söka visum. Med dagens teknik borde det vara möjligt även för konsulaten att kunna ta emot visumansökningar. Därför borde en översyn göras över möjligheten till visumansökan även på konsulaten. i (S)
mot · GY02Sf320 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bedömningskriterierna för arbetsoförmåga vid graviditet. Det är inte diskriminering så länge gravida män och gravida kvinnor behandlas likvärdigt. Det slog ett berömt rättsfall (Geduldig vs. Aiello) i den amerikanska högsta domstolen fast 1974. Då gällde det huruvida en försäkring specifikt fick utesluta gravida. Domstolen bestämde att det var möjligt eftersom den inte pekade ut kvinnor. Man pekade enbart ut gravida individer. Att dessa i samtliga fall (och av naturliga skäl) var kvinnor ansågs inte vara relevant. I har hovrätten slagit fast att 17 kvinnor har utsatts för könsdiskriminering då de har nekats sjukpenning på grund av sina graviditetsbesvär. Det handlar om smärtor i ryggen, foglossning och andra allvarliga besvär som gjort att de sjukskrivits. Men när de sedan ansökt om sjukpenning har gjort bedömningen att de trots sina symptom inte kan betraktas som sjuka. Hovrätten slår nu fast att kvinnorna har diskriminerats och de tilldöms ett skadestånd på vardera. har fattat sina beslut mot bakgrund av en ålderdomlig tolkning av reglerna. Både män och kvinnor har rätt till sjukpenning på lika villkor oavsett orsaken till de besvär som man har. En graviditet innebär en enorm påfrestning för kroppen. Det är en förändring som i vissa fall kan leda till arbetsoförmåga. Regeringen bör därför ta initiativ till att bedömningskriterierna för arbetsoförmåga i sjukförsäkringen ses över så att de även omfattar arbetsoförmåga som kan uppstå på grund av graviditet.
mot · GY02Sf321 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldraförsäkringen. måste en individualiserad föräldraförsäkring vara målet för att en rättvis fördelning av föräldradagarna ger barnen lika stor tillgång till båda föräldrarna. En individualiserad försäkring är en förutsättning för en mer jämställd arbetsmarknad och påverkar jämställdheten som helhet. Därför ser vi att ett första delmål mot en helt individualiserad föräldraförsäkring är en delning i tre lika delar. En tredjedel för vardera vårdnadshavaren och en tredjedel som båda har möjlighet att ta ut. Föräldraförsäkringen finns till för att barnen ska få en trygg start i livet och kunna få en nära relation till båda föräldrarna. Den ska också göra det möjligt för både mammor och pappor att kombinera arbete med familjeansvar. Föräldraförsäkringen i är väl utbyggd och betalas ut . På papperet är den individuell, men den ene föräldern kan överlåta alla sina föräldradagar utom 60 stycken till den andre föräldern. tar mammor ut av alla föräldradagar. Det påverkar hela familjen. Pappor får sämre relation till sina barn. Barn får svagare band till sina pappor och kvinnor får sämre möjligheter på arbetsmarknaden. Föräldraförsäkringen är någonting samhället har beslutat om gemensamt och betalar för gemensamt. Vi har därför ett gemensamt ansvar för dess konsekvenser. När vi märker att systemet leder till ojämställdhet måste vi reagera.
mot · GY02Sf322 · 2010-10-21 00:00:00 — Barnens perspektiv i asyl- och flyktingpolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en skyndsam förändring av begreppet synnerligen ömmande omständigheter och vikten av att stärka barnens perspektiv i asyl- och flyktingpolitiken. Barnens perspektiv måste stärkas i svensk asyl- och flyktingpolitik. Flera svåra omständigheter som gäller barn har uppmärksammats inte minst i län. Svårt sjuka barn ska avvisas trots att en allmän humanitet säger motsatsen och familjer splittras, där mor och barn sänds till ett land och fadern till ett annat. I utlänningslagen finns under allmänna bestämmelser 10 §:I fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Till detta kan läggas begreppet synnerligen ömmande omständigheter som fått en alltför hård rättstillämpning. Bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter, som ersatte den tidigare bestämmelsen om humanitära skäl, har kommit att tolkas restriktivt och med en alltför hård praxis, som av många betraktas som inhuman. Detta har utvecklats när det gäller bland annat apatiska barn och andra med livshotande sjukdomstillstånd. anförde vid antagandet av gällande utlänningslag följande: Utskottet vill framhålla att någon skärpning i förhållande till nuvarande tillämpning inte är avsedd. Beträffande prövningen av ärenden som rör barn är syftet med förslaget tvärtom, vilket regeringen särskilt anger, att mildra nuvarande praxis så att portalparagrafen får det genomslag som avsågs redan när bestämmelsen infördes. Dessa uttalanden har inte fått avsedd effekt, varför en skyndsam förändring av lagstiftningen är nödvändig. är utsedd att enbart kartlägga synnerligen ömmande omständigheter. Hennes uppdrag ska slutredovisas . Först därefter har ansvarig minister sagt sig villig att eventuellt återkomma med åtgärder, vilket i så fall kan bli ytterligare en utredning om ett förtydligande av begreppet synnerligen ömmande omständigheter. Det går för sakta. Redan nu borde åtgärder vidtas för att stärka barnens perspektiv i svensk asyl- och flyktingpolitik.
mot · GY02Sf323 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en human och solidarisk sjukförsäkring. Alla människor löper risk att under livet drabbas av en långvarig sjukdom, en skada eller en funktionsnedsättning. Vissa har förmånen att få vara friska under i princip hela sin aktiva ålder, medan andra råkar ut för ohälsa. Ingen kan på förhand veta om hon eller han kommer att drabbas. Vi har i valt att ha ett försäkringsskydd som omfattar alla, som ersätter inkomstbortfall och är solidariskt finansierat. När alla är med och delar på riskerna blir avgiften till försäkringen lägre än om var och en skulle klara sig själv. Ett system där var och en löser sin egen försäkring skulle inte bara bli dyrt, en del människor skulle på grund av funktionshinder eller sjukdom inte ens få någon försäkring. Sjukförsäkringen bygger på den grundläggande principen att alla är med och bidrar till en gemensam försäkring och att alla har samma rätt att få del av den när och om man behöver. Vi finansierar den gemensamt genom arbete och avgifter på lönen och alla kan lita på att den träder in när man behöver. Vi betalar när vi är friska och får tillbaka när vi är sjuka, och vi betalar inte mer för att vi arbetar i yrken där risken är större att vi drabbas av sjukdom eller arbetsskada. Vi betalar in i förhållande till inkomst och får också tillbaka för att täcka upp för inkomstbortfall. Regeringen har i grunden förändrat och försämrat sjukförsäkringen. Det har skett i snabb takt och utan att man lyssnat på de personer som drabbas, arbetsmarknadens parter eller ens de egna myndigheterna. Redan från början präglades förändringarna av hafs och slarv, dåligt underbyggda förslag och brist på konsekvensanalys. Detta har inneburit att sjukförsäkringen nu är ett sådant lappverk att varken de försäkrade eller de som ska tillämpa reglerna längre har en rimlig chans att kunna överblicka, förstå och tolka reglerna. Rättssäkerheten är därmed hotad. Den tillträdde socialförsäkringsministern har, trots all kritik mot hur försäkringen slagit mot enskilda människor, uttalat att vi inte kan räkna med några förändringar i reglerna. Detta är djupt olyckligt och oroande. Vi socialdemokrater har redan från början sagt nej till de dogmatiska tidsgränserna riktade mot enskilda människor som regeringen, trots avsaknad av just rehabilitering, kallar rehabiliteringskedjan. Utsorteringskedjan är ett mer passande namn. Vi säger också nej till sänkta ersättningsnivåer och till stupstocken i sjukpenningen. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, även om man är sjuk . Och ersättningen ska vara under hela sjukskrivningsperioden.