ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sk455 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av skattelagstiftningen i syfte att underlätta för sponsring av kulturella ändamål. Den största delen av den kultur som bedrivs i sker inom den ideella sektorn. Det handlar om sådant vi ägnar oss åt oavsett statlig inblandning eller ej. Vi är med i spelmanslag och körer, vi skriver dikter och målar. Kultur är mycket större än enbart den statliga kulturpolitiken. Vi ser det som mycket positivt att regeringen i sin kulturproposition (2009/10:3) berör det civila samhällets betydelse för kulturutövningen och ser ett stort behov av att uppvärdera dess betydelse. är det ett faktum att många professionella kulturutövare lever under små ekonomiska förhållanden. Även om det statliga stödet till olika kulturformer är viktigt finns det ingen möjlighet att finansiellt stödja all kultur. Det är därför viktigt att hitta alternativa finansieringsvägar. Ett sätt för kulturlivet i att öka sina resurser är genom att hitta sponsorer. Sponsringsintäkter, inte minst från det privata näringslivet, skulle innebära ökade möjligheter att genomföra och utveckla kulturella verksamheter. finns det dock inga ekonomiska incitament för kultursponsring, vilket det finns vid sponsring av idrotten. anser därför att det behövs en översyn av skattelagstiftningen i syfte att underlätta för sponsring av kulturella ändamål.
mot · GY02Sk457 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utforma en samlad politik för att motverka kapitalflykt från utvecklingsländer. Med kapitalflykt avser vi oregistrerat kapitalutflöde från utvecklingsländer till eller till så kallade skatteparadis. Detta kapitalflöde kan ha skapats genom såväl laglig som olaglig verksamhet i ursprungsländerna. Det kan föras ut såväl genom skatteplanering inom lagstiftningens ramar som med illegala metoder. Den ansedda amerikanska tankesmedjan uppskattar det årliga oregistrerade kapitalutflödet från syd till nord till mellan 850 och 1000 miljarder USD och framhåller att tendensen är stigande. Det innebär att varje biståndskrona till syd motsvaras av inemot som oregistrerat överförs till nord. Om avkastningen på den totala förmögenhet som är placerad i skatteparadis och ägs av individer och företag från utvecklingsländerna beskattades i de länder där de hör hemma, skulle dessa länders regeringar ha ytterligare 160 miljarder USD till sitt förfogande, vilket motsvarar 1,5 gånger det totala globala årliga biståndet. En central åtgärd för att stävja kapitalflykten från syd vore att begränsa skatteparadisens möjligheter att verka. , EU och G20-gruppen annonserade beredvillighet att ta vissa steg på det här området. Avgörande är att denna politiska vilja nu omsätts till verkningsfulla sanktioner mot skatteområden som inte är beredda att samarbeta med skattemyndigheter i andra länder vid brottsmisstanke. En rad andra åtgärder mot kapitalflykt diskuteras bland forskare och biståndsorganisationer: stärkt stöd till , lagstiftning om land-för-land-rapportering av företags vinster, ökat stöd till folkrörelser och forskare i utvecklingsländerna, ökat informationsutbyte mellan olika länders skattemyndigheter etc. Det är angeläget att engagerar sig aktivt i kampen mot kapitalflykt och utformar en samlad politik på detta område.
mot · GY02So202 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättring av den förebyggande tandvården. med den nya tandvårdsreformen framgår allt tydligare reformens brister. En grundläggande utgångspunkt när arbetet inleddes med det som senare blev tandvårdsreformen var att det skulle bli ekonomiskt möjligt för var och en att besöka tandvården regelbundet. Tänderna är en del av kroppen, och dålig tandhälsa minskar livskvaliteten avsevärt och leder ofta till följdsjukdomar. Möjligheten till god tandvård får därför inte bli en klassfråga. Ingen ska behöva avstå från regelbunden tandvård av ekonomiska skäl. Tandvårdsbehov som är orsakade av kronisk sjukdom eller funktionshinder ska inte medföra merkostnader. Personer med diabetes, som tidigare fick ett bättre stöd genom ett förhöjt grundbelopp, löper större risk än andra att få problem med tänder och munhälsa. Stödet till tandvårdsundersökning och annan förebyggande tandvård i den nu gällande tandvårdsreformen är därför otillräckligt. Det är av yttersta vikt att alla regelbundet har möjlighet att besöka tandvården.
mot · GY02So203 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om benskörhet och behovet av bentäthetsmätning för kvinnor samt en informationskampanj om sjukdomen. Osteoporos, eller benskörhet, är ett tillstånd där man har en minskad benmassa och minskad hållfasthet i kroppens ben. Benstommen förlorar en del av sitt kalkinnehåll och därmed en del av sin styrka. Själva storleken på benet förändras inte utan enbart tätheten. Det innebär att risken för benbrott ökar och vanligast är frakturer i handled, överarm, ryggkotor och höft. Benskörhet är en sjukdom som kan pågå länge utan att man får några symtom. Kvinnor har en lägre benmassa än män och den minskar dessutom ytterligare efter klimakteriet. Risken att som kvinna drabbas av benskörhet är två till högre än för en man. Ungefär 300 000 kvinnor och 150 000 män beräknas vara bensköra i . Eftersom ben består av levande celler byts dessa ut och ändrar form vartefter individen blir äldre. avtar tillväxttakten i benmassan och hos vissa personer leder det till benskörhet. Benskörheten är i sig inte farlig och smärtsam utan det är konsekvenserna av sjukdomen som ger upphov till obehag och smärta. Det är angeläget att sjukdomen uppmärksammas mer än vad som sker . Som de flesta sjukdomar är benskörhet lättare att förebygga än att behandla när den uppkommit. Benskörhet kan förebyggas både med läkemedel och genom att vara fysiskt aktiv och att se till att man får tillräckligt med kalcium och D-vitamin. För en yngre person är det möjligt att påverka sin benmassa genom maten och genom att motionera. När det gäller kvinnor är det angeläget att man i klimakteriet gör mätningar av benmassan. Därigenom kan man sätta in lämplig medicin och undvika benbrott, som innebär ett stort lidande för den enskilda kvinnan och en stor kostnad för samhället. Det är därför önskvärt att regeringen undersöker möjligheterna att erbjuda bentäthetsmätning för kvinnor . Det behövs även en informationskampanj om hur man redan från unga år kan minska risken för kommande benskörhet. Det skulle kunna få positiva återverkningar för folkhälsan. En förändring av vanor och ovanor hos människor är ett mycket långsiktigt arbete som behövs både för unga människor och för dem som lever i riskzonen för att få benskörhet.
mot · GY02So204 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad utbildning i palliativ vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt centrum för palliativ medicin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en påbyggnadsspecialitet i palliativ medicin. Den palliativa vården, dvs. vården i livets slutskede, ska tillgodose patientens behov av fysisk, social, psykologisk och existentiell karaktär. Vårdens personal har utbildats och motiverats att möta döende patienters behov på ett allt bättre sätt. Men trots en välgrundad insikt om värdet av en god palliativ vård finns det fortfarande stora brister, vilket inverkar negativt på livskvaliteten för patienter som vårdas i livets slutskede. Variationen i landet är stor och det tar att få ut kunskap så att alla får del av den. Det finns behov av att utveckla kunskapen inom den palliativa vården, det vill säga vården i livets slutskede, för att förbättra vård och omsorg i hela . Utöver de nationella centrum som finns för anhörigfrågor och demensvård bör det också inrättas ett nationellt centrum för palliativ medicin. I ett nationellt centrum samlas kunskap, metoder utvecklas och sprids, både nationellt och internationellt, och där kan man också forska vidare inom området palliativ medicin. Ett sådant centrum kan med fördel etableras i . Kunskapsutvecklingen och forskningen blir lidande om inte palliativ medicin som specialitet och kunskapsområde erkänns. För de allra svårast sjuka med komplexa symtom måste det finnas läkare och annan vårdpersonal med stor samlad klinisk specialistkunskap och erfarenhet. Det är till gagn för både patienter, närstående och vården i stort att läkare utöver sin grundspecialitet av egen drivkraft och intresse förkovrar sig och får den kunskap som ett intyg om tilläggsspecialitet representerar. Utan en tilläggsspecialitet riskerar vi tillbakagång och kompetensklyfta i den palliativa vården. Rekryteringen och därmed återväxten är svår och kommer att försvåras ytterligare om man inte kan erbjuda en specialitet som plattform för fortsatt arbete. Regeringen bör därför ta initiativ till en påbyggnadsspecialitet i palliativ medicin.
mot · GY02So205 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om assistanshundar. är ledarhunden väl etablerad i samhället, men det är många som inte känner till att hundar med stor framgång kan nyttjas i människans tjänst för att ge stöd år andra funktionsnedsättningar. innebär hunden skillnaden mellan hjälpberoende och självständighet. Diabeteshundar fungerar som levande och högst tillförlitliga varnare för högt/lågt blodsocker och besparar sina förare (och samhället) åtskilliga ambulansutryckningar. Servicehunden är den rörelsehindrades förlängda arm och klarar olika specialmoment som den enskilde föraren behöver hjälp med, till exempel att plocka upp saker, hjälpa till med att öppna dörrar, hämta hjälp eller fungera som bud. Signalhunden samarbetar med en hörselskadad hundförare och markerar ljud, bland mycket annat sms, anrop eller plötsligt uppdykande faror. Hundar kan också tränas att varna föraren för annalkande epilepsianfall. För att hunden ska kunna arbeta och föraren kunna leva ett liv som alla andra måste hunden ges tillträde till livsmedelsbutiker och andra butiker och butikskedjor, restauranger, biografer, kommunala badplatser och alla andra offentliga lokaler. Enligt har service- och signalhundar i tjänst, liksom ledarhundar för synskadade, tillträde till platser som normalt inte är tillåtna för hundar att vistas på, t.ex. serveringslokaler. I knappt tre fjärdedelar av landets kommuner finns detta reglerat eller införs i den kommunala ordningsstadgan. Genom att jämställa assistanshundar med ledarhundar kan man i hög grad underlätta för funktionshindrade att ta aktiv del av samhällslivet. Även om det finns i ordningsstadgan känner inte all butiks- och restaurangpersonal till regelverket. Föraren tvingats därför ofta ta det säkra före det osäkra och ringa till de butiker eller restauranger man planerar att besöka för att efterhöra om man får komma in i butiken eller restaurangen eller ej. Regelverket omfattar certifierade hundar iförda tjänstetecken eller hund under utbildning, även denna iförd tjänstetecken. På förfrågan ska föraren kunna legitimera sig och sin hund genom att visa upp godkänd tjänstelegitimation något som man tilldelats efter avslutad utbildning och genomgången examination. Också när det gäller tillgänglighet till allmänna kommunikationer, flyg, färdtjänst och taxiär bilden komplex. Flera flygbolag har likställt service- och signalhundar med ledarhundar, andra inte. Det gäller även färdtjänsten där det är beroende av vilka krav som respektive kommun ställt i samband med upphandlingen. Även enskilda taxiförare kan vara tveksamma. De som har en service- eller signalhund känner sig ofta diskriminerade och ifrågasatta trots att hunden har ett täcke med texten Servicehund eller Signalhund. En lag som reglerar var och hur assistanshundar får tillträde skulle skapa tydlighet och enhetlighet över hela landet samt underlätta vardagen för de allt fler personer som är beroende av assistanshund.
mot · GY02So207 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa valfrihet inom äldreomsorgen. infördes lagen om valfrihetssystem (LOV). LOV reglerar vad som ska gälla för kommuner och landsting som överlåter valet av utförare av stöd-, vård- och omsorgstjänster till en brukare eller patient. LOV är ett alternativ till lagen om offentlig upphandling (). Om en kommun eller ett landsting väljer att införa ett valfrihetssystem innebär det att brukaren eller patienten själv väljer vem som ska ge servicen ifråga. Såväl privata företag som ideella organisationer kan ansöka om att bli godkända leverantörer, för vilket ett kontrakt upprättas. Det finns en viktig skillnad mellan att upphandla äldreomsorg och att låta de äldre själva välja vem som ger servicen. Vid en upphandling handlar det om att ett företag eller en ideell organisation lägger ett anbud där de anger till vilken kostnad och kvalitet. För den enskilda personen innebär detta ingen ökad egen påverkan. Om man istället väljer ett valfrihetssystem får man som person ett reellt inflytande. Man kan själv välja leverantör av exempelvis hemtjänst eller äldreboende. fattade beslut om att införa vårdval i primärvården. Beslutet innebar i korthet att landstingen är skyldiga att införa valfrihetssystem inom primärvården. Praktisk innebär det att alla personer får rätt att välja mellan olika vårdgivare i primärvården. Vidare får alla vårdgivare som uppfyller de av uppställda kraven i vårdvalssystemet rätt att etablera sig med offentlig ersättning. Fördelarna är flera. Alla kan själva välja vilken vårdcentral man vill besöka, tillgängligheten ökar och personal inom vården får fler karriärmöjligheter genom möjligheter att starta egen verksamhet. Ett naturligt nästa steg är att obligatoriskt för alla kommuner införa valfrihet inom äldreomsorgen. Äldre personer som är i behov av stöd behöver först få ett beslut om stöd från sin kommun. Därefter pekar sedan oftast kommunen ut vem som ska leverera tjänsten. Önskemål om att exempelvis bo på ett visst äldreboende kan uppfyllas vid behov och om välvilja finns. Detta är inte rimligt. Det rimliga är att äldre personer som genom sina liv fattat en lång rad av viktiga beslut om jobb, livskamrat, barn, boende etc. på ålderns höst själva får möjligheten att kunna besluta om den viktiga omsorgen. Ett obligatoriskt valfrihetssystem i alla kommuner för äldreomsorg skulle kunna införas i enlighet med tidigare beslut om vårdval inom primärvården. Detta skulle innebära att alla kommuner blir skyldiga att låta de äldre själva besluta om vårdgivare. Vidare skulle alla vårdgivare som uppfyller kommunernas uppställda krav ha rätt att etablera sig med offentlig ersättning. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att valfrihet inom äldreomsorgen ska införas obligatoriskt i landets kommuner.
mot · GY02So208 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. FN:s konvention om barns rättigheter antogs 1989. Den ratificerades av 1990. Frågan huruvida regler ska inkorporeras i svensk lag eller införlivas i svensk rätt genom transformering har varit föremål för en intensiv debatt och även utredningar. har det inte lagts fram något förslag om inkorporering utan i stället har man valt att inarbeta reglerna i svensk lagstiftning. Trots att det nu vid olika tillfällen och på olika sätt inarbetats regler i vår lagstiftning har ändå inte fått den starka ställning som den förtjänar och som skulle uppnås genom att såsom svensk lag skulle bli direkt tillämplig i svenska domstolar och hos andra offentliga myndigheter. Det är nu dags att följa kraven från , och .
mot · GY02So210 · 2010-10-19 00:00:00 — Funktionshindrades rätt till sysselsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna så att unga med funktionsnedsättning får rätt till en meningsfull sysselsättning. Många unga människor med rörelsehinder saknar helt sysselsättning. I första hand är självklart ett vanligt arbete den naturliga utgångspunkten även för personer med rörelsehinder. Men verkligheten är ofta den att många står oerhört långt från den reguljära arbetsmarknaden. För den som har ett rörelsehinder innebär avsaknaden av ett vanligt lönearbete ofta ett totalt utanförskap. Enligt LSS saknas rätten till en sysselsättning för den som tillhör den tredje gruppen i lagens personkrets. Detta trots att den ursprungliga ambitionen när lagen tillkom var att hela personkretsen skulle omfattas av denna rätt. Enligt socialtjänstlagen är kommunerna skyldiga att verka för att personer med funktionsnedsättning får en meningsfull sysselsättning (5 kap. 7 § socialtjänstlagen). Lagstiftningen är tandlös och innebär i praktiken att unga människor glöms bort från och med den dag de slutar skolan. Det är ett stort slöseri att unga människor inte kan delta i arbetslivet på samma sätt som alla andra.
mot · GY02So211 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte göra tandvården till en klassfråga. För att förhindra nya klasskillnader i tandhälsa i vårt land är det nödvändigt att tandvårdsstödet har starkt fokus på den förebyggande tandvården som det införs ett skydd mot höga kostnader. Ingen ska behöva avstå från regelbunden tandvård av ekonomiska skäl. Målsättningen måste vara att patientkostnaderna i tandvården ska omfattas av ett högkostnadsskydd av samma modell som inom hälso- och sjukvården. gäller en ny tandvårdsreform. Tyvärr är reformen i många stycken otillräcklig för att på ett bra sätt kunna leda till en bättre tandhälsa för hela befolkningen. Ett bättre skydd mot höga kostnader är bra och riktigt men det räcker inte för att uppnå bättre total tandhälsa i befolkningen. Det måste även ske en motsvarande satsning på bastandvård och förebyggande åtgärder, annars riskerar kostnaderna för tandvård att öka ytterligare , för såväl patienter som samhället.
mot · GY02So212 · 2010-10-18 00:00:00 — Lika villkor för ofrivilligt barnlösa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de orättvisa villkor för behandling av ofrivillig barnlöshet som gäller mellan olika regioner och landsting. Att inte kunna få barn är ofta en utdragen livskris som få öppet vågar eller orkar prata om. i upplever av alla i fertil ålder svårigheter att få barn utan någon form av medicinsk hjälp. För ofrivilligt barnlösa behöver möjligheterna till medicinsk behandling förbättras och rätten till lika vård var du än bor i landet säkerställas. Tyvärr är det stora skillnader och orättvisa villkor för behandling av ofrivillig barnlöshet mellan våra landsting och regioner. Det handlar om väntetider för såväl utredning som behandling, hur många IVF-behandlingar som erbjuds och vilka åldersgränser som gäller. Vissa landsting har korta väntetider och erbjuder tre landstingsfinansierade behandlingar medan andra landsting har betydligt sämre villkor och snävare åldersgränser. För den som inte längre uppfyller villkoren i det egna återstår endast att vända sig till en privat klinik där möjligheten till att få barn inte bara begränsas av ofrivilligheten utan också av den egna plånboken. Det är hög tid att införa nationella riktlinjer inom vården av ofrivilligt barnlösa.
mot · GY02So213 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och forskning kring omfattningen av och innehållet i anhörigvården. Medelåldern i ökar, allt fler människor lever allt längre. kan man få en känsla av den allmänna debatten att detta skulle vara något negativt och vara ett samhällsproblem. Det måste vara en felanalys, men däremot ställer det krav på samhället och utgör en utmaning . Förklaringarna är säkert flera, men en del i det är förbättrad sjukvård och omsorg. Livslängden har ökat för män, vilket innebär att allt fler lever i parförhållanden allt längre upp i åldrarna. Det har blivit allt vanligare att en anhörig vårdar sin livspartner i hemmet. Inte sällan handlar det om en svårt demenssjuk make eller maka men även vid rent kroppsliga åkommor. Det är inte ovanligt att detta sker utan ekonomiskt stöd och utan stöd kompetensmässigt. Det finns inslag av avlastningsinsatser med bland annat växelvis boende mellan eget boende och boende i särskilt boende inom kommunen. Mörkertalet är dock stort om det verkliga behovet. Allt detta vet vi och det går att på goda grunder anta att om all anhörigvård som sker i det tysta skulle upphöra skulle samhällets sjukvård och omsorg riskera att falla samman. Vad vi inte vet är hur stor omfattning anhörigvården har och hur den ser ut innehållsmässigt. Mot denna bakgrund finns det ett behov av ökad kunskap och forskning kring omfattning och innehåll i den anhörigvård som bedrivs i .
mot · GY02So214 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över reglerna som tillämpas vid prövning av rätten till personlig assistans. anger att förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans har lett till förtvivlade människor som berövas rätten till ett gott liv. Tillämpningen har förändrats och lett till en allt stramare syn. Enligt ett internt informationsmeddelande från ska till exempel hjälp med måltider endast ges om man inte kan äta själv. Om personen klarar att inta måltiden själv har man inte heller rätt till assistans för att förbereda, tillaga eller avsluta måltiden. Följande är en direkt återgivning av beskrivning av hur verkligheten kan se ut. ådrog han sig svåra skallskador vid en trafikolycka. Han tillbringade på sjukhus. har han bott i egen lägenhet och haft personlig assistans dygnet runt. Vid en omprövning som gjordes 2005 beviljades han . fattade ett nytt beslut. Med hänvisning till ett Informationsmeddelande, IM 2007:161 från cen-tralt, beslutar att helt dra in hans assistansersättning. Från att ha haft assistans dygnet runt, med vaken assistans och dubbel assistans beviljas nu . vet inte vad han stoppar i munnen. Han kan inte skilja en gurka från ett gem. Han skiljer inte på det som ligger i soppåsen från det som ligger på tallriken. Han stoppar det mesta i munnen. vet inte heller när det är dags att äta och han glömmer om han har ätit. Han ser inte maten om den står utanför hans synfält, som inskränkts efter skadan. Men han kan som sagt föra handen till munnen. Därför får han inget stöd i matsituationen. Utan att ta ställning till om den stramare tillämpningen vid prövning av rätten till personlig assistans är förenlig med lagstiftningens intentioner och avsikt torde det ändå framstå för de flesta att det finns ett behov av en förändrad tillämpning.
mot · GY02So215 · 2010-10-18 00:00:00 — Handlingsplan mot sexuella övergrepp mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en handlingsplan mot sexuella övergrepp mot barn. Enligt för kvinnojourer och tjejjourer i möter man barn till våldsutsatta kvinnor som utsatts för sexuella övergrepp av den våldsutövande mannen. Det kan vara tonårstjejer som sedan barndomen varit utsatta för incest av sin pappa, styvpappa, bror eller annan släkting men också vuxna kvinnor som bär på trauman från övergrepp under barndomen. Regeringens handlingsplan mot sexuell exploatering av barn omfattar inte sexuella övergrepp av närstående utan endast barnprostitution och barnpornografi. Mot denna bakgrund finns det skäl att regeringens handlingsplan kompletteras så att den också innehåller sexuella övergrepp av närstående.