mot · GX02Fi15 · 2010-05-03 00:00:00 — För att höja kvaliteten i sjukvården och äldreomsorgen krävs resurser men det krävs också en fortsatt modernisering av såväl arbetssätt som arbetsmetoder. Den grundläggande förutsättningen för att de allra svagaste och sköraste patientgrupperna i samhället ska få tillgång till en bra vård är att vården ges på lika villkor och efter behov och att den finansieras gemensamt. (ii) Minska barnfattigdomen Barnfattigdomen når rekordnivåer och beräknas öka med . De drastiska nedskärningarna i trygghetsförsäkringarna har tvingat nya grupper att söka ekonomiskt bistånd (socialbidrag). lever var sjunde barn under fattigdomsstrecket. Att växa upp i en familj med små ekonomiska resurser kan innebära att man tvingas stanna hemma när klasskamraterna åker på skolresa eller att man behöver oroa sig för vilka kläder och prylar man har och inte har. Den ekonomiska situationen påverkar hela familjen i vardagen. Genom satsningar på generell välfärd utjämnar vi livschanser, stimulerar social rörlighet och skapar ett samhälle med ekonomisk trygghet för alla, inte minst barnfamiljerna. Barn till ensamstående lever ofta under svåra ekonomiska förhållanden. Insatser måste göras för att stärka de ekonomiska villkoren för ensamstående föräldrar och deras barn. Vi vill därför höja underhållstödet. Eftersom barn vid en separation mellan en man och en kvinna oftare bor hos mamman än pappan har det urholkade underhållsstödet främst drabbat kvinnor. Vi föreslår att underhållsstödet höjs med 2011 och 2012 och vår ambition är att prisökningarna inte ska urholka dess värde . Vi avsätter därför 2011 och 2012. Höjt bostadsbidrag för ensamstående har den som har hemmavarande barn rätt till ett särskilt bidrag. Detta bidrag är en del av bostadsbidraget. Storleken på bidraget beror på antalet hemmavarande barn. Motsvarande bidrag, men på en lägre nivå, utgår för umgängesföräldrar. Vi vill ge ett tillskott till ensamstående föräldrar genom en höjning av det särskilda bidraget respektive umgängesbidraget med 110 respektive . Det ger en ekonomisk lättnad för ensamstående som ofta har en ekonomiskt svårare situation än andra. Särskilt ensamstående kvinnor i låglöneyrken har ett behov av reformen. Många barnfamiljer har en tuff ekonomisk situation. Vi välkomnar därför att regeringen i vårpropositionen höjer flerbarnstillägget. (iii) Jämställdhet Vi rödgröna partier har en vision om ett där varken kvinnor eller män begränsas av sitt kön inte på arbetsmarknaden, och inte i livet i övrigt. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma sina liv. Jämställdhet ska inte reduceras till något som enbart gäller kvinnor utan handlar även om mäns situation och livsvillkor. Målet är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Den svenska välfärdsmodellen har visat sig tillhöra de mest framgångsrika när det gäller att ge kvinnor och män lika möjligheter. En arbetslinje med högt arbetskraftsdeltagande för båda könen, tillsammans med en stark välfärd med ett väl utbyggt socialt skyddsnät, och en ambitiös familjepolitik och en förskola av god kvalitet, är det mest centrala i den politik som har gjort till en internationell förebild för jämställdhet. En fortsatt utveckling av den svenska modellen är det bästa sättet att öka rättvisan mellan könen. De strukturer som håller tillbaka kvinnor från försörjningsmöjligheter, arbete och makt, är också ekonomiska stoppklossar. Ofrivilligt deltidsarbete och den ojämställda fördelningen av det obetalda arbetet gör att många människor aldrig börjar den utbildning de drömmer om, eller får chansen att utvecklas i jobbet och gå vidare i arbetslivet. Uteblivna möjligheter för enskilda är också missade möjligheter för samhället. Många jobbar mindre än vad de skulle vilja. Av alla sysselsatta arbetar var fjärde person deltid vissa för att de inte vill jobba mer, andra för att de inte får. Omfattningen av förvärvsarbetet och sysselsättningsgraden påverkar allt från utvecklings- och karriärmöjligheter till ersättningar från trygghetssystem och tillgången till kompetensutveckling. Därför är krav på jämställda arbetsvillkor av central betydelse. Fler kvinnor än män arbetar deltid, och fler kvinnor än män har tim- och tidsbegränsade anställningar. De arbeten som domineras av kvinnor värderas lägre än de arbeten som domineras av män. Korta anställningar innebär dessutom mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet, vilket i sin tur påverkar hälsan negativt. Orättvisor i arbetslivet bidrar till att klyftan mellan kvinnor och män består livet ut. Att stärka rätten till anställningar på heltid är en viktig jämställdhetsfråga. Den offentliga sektorn har ett särskilt ansvar att gå före och erbjuda bra arbetsvillkor. En stor del av verksamheten i kommuner och landsting är organiserad kring deltidstjänster. Vår målsättning är att kunna erbjuda trygga anställningar på heltid, möjlighet att påverka det egna arbetet och arbetstidens förläggning och ge möjlighet till utbildnings- och utvecklingsmöjligheter inom det egna yrket. Vi avsätter därför medel i syfte att underlätta en omorganisering till en modern organisation baserad på heltidsanställningar. Vi ger därför kommunerna 2011 samt 2012 för en sådan satsning. Höjt tak i tillfällig föräldrapenning Föräldraförsäkringen ska, liksom övriga socialförsäkringar, ge inkomsttrygghet. Den borgerliga regeringen har valt att försämra den tillfälliga föräldrapenningen som gäller när föräldrar är hemma för att ta hand om sina sjuka barn (de s.k. VAB-dagarna). Det innebär att det är kortsiktigt gynnsamt för den som tjänar mest, oftast pappan, att fortsätta jobba, medan den som vanligtvis tjänar mindre, mamman, är hemma och vårdar barn. Så cementeras gamla könsroller och så försvårar regeringen för de föräldrar som vill, men inte har råd att dela ansvaret för barnen. Vi vill stegvis höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen till 8 prisbasbelopp 2011 och 8,5 prisbasbelopp 2012. Det innebär att taket höjs från dagens till 2011 och 2011 (uttryckt prisbasbelopp). vill vi höja taket till 10 prisbasbelopp, vilket motsvarar . Barnomsorg på obekväm arbetstid En fungerande arbetslinje förutsätter att både kvinnor och män kan arbeta oavsett om man är samboende eller ensamstående förälder. Vi vet att många har det väldigt slitigt med att få ihop livet och omsorgen om sina barn om man inte arbetar under regelbunden och normal arbetstid. Detta kan givetvis gå ut över barnens trygghet och rätt till omsorg. Förskolans öppettider är inte anpassade efter familjernas varierande behov av omsorg och tillsyn , nätter och . Vi anser att föräldrarnas och barnens ställning behöver stärkas och att barnomsorgen på obekväm arbetstid behöver byggas ut. Barnomsorg ska vara tillgänglig även , nätter och . Vi avsätter därför de kommande två åren till kommunerna för att stimulera till bättre tillgång till barnomsorg på obekväm arbetstid. Bland övriga förslag vi lägger i denna motion vill vi framhäva några som särskilt viktiga för ökad jämställdhet i arbetslivet och i familjelivet: Förbättrad kvalitet i välfärden är en tydlig prioritet i denna vårmotion. Satsningar på sjukvård, skola och annan sysselsättning förbättrar kvaliteten för medborgarna, men även arbetsmiljön för personalen ofta kvinnor på dessa i många fall stressiga arbetsplatser. Kvinnor arbetar deltid i mycket högre utsträckning än män. Med extra pengar för organisering av heltidsarbete kommer fler att få heltidstjänster i kommunsektorn. Kollektivtrafiken används i högre grad av kvinnor än av män. Vår stora satsning på en bättre kollektivtrafik underlättar därför särskilt för kvinnor att förbättra sin ställning på arbetsmarknaden. Ensamstående föräldrar har det särskilt tufft ekonomiskt. De flesta av dessa är kvinnor. Vi vill höja underhållsstödet och bostadsbidraget för ensamstående. är det mycket vanligare att kvinnor är hemma med sjuka barn än att män är det. Det beror bl.a. på att män oftast tjänar mer. Vårt förslag att höja den tillfälliga föräldrapenningen underlättar för föräldrar att fördela VAB-dagar mer jämställt. En tillgänglig barnomsorg är central för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Både de som har oregelbundna arbetstider och de med tillfälliga arbetstoppar på jobbet behöver en ökad tillgång till barnomsorg och . Vi vill avskaffa jämställdhetsbonus, barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag. (iv) En ny sjukförsäkring Vi vill skapa en förutsägbar och modern sjukförsäkring. Alla ska ha rätt till vård och rehabilitering för att kunna leva ett bättre liv. Alla ska ha möjlighet att arbeta efter egen förmåga. Många kan återvända till arbetslivet om de får rätt stöd och om arbetsvillkoren utformas utifrån människors olika förutsättningar. Alla ska ha rätt till rehabilitering och habilitering även om man inte direkt eller någonsin kan återvända till den reguljära arbetsmarknaden. Den moderatledda regeringen har skapat ett högst otryggt system för att få människor att lämna sjukförsäkringen, minska statens utgifter och möjliggöra skattesänkningar. Skillnaden i människosyn är tydlig. utgår ifrån att människor måste jagas för att vilja arbeta. Fokus ligger nu på att räkna antalet ersättningsdagar inte på att ge aktiv medicinsk och arbetsinriktad rehabilitering. Ett samhälle kan mätas utifrån hur det tar hand om sina sjuka och utsatta. sköter sig dåligt . Det är dags för en ny sjukförsäkring och en ny regering. I vårt arbete med att skapa en förutsägbar, modern och rättssäker sjukförsäkring kommer vi att säkerställa att förändringar inte genomförs på samma slarviga sätt som den nuvarande regeringen har gjort. Om vi vinner väljarnas förtroende kommer vi direkt efter valet att tillsätta en bred utredning med representanter från alla riksdagspartierna och arbetsmarknadens parter för att få till en långsiktigt hållbar och modern sjukförsäkring som är anpassad till människor i dagens arbetsliv. Arbetsmarknadens parter har en central roll att spela när det gäller rehabilitering tillbaka till arbete. Vi vill pröva möjligheterna till en överenskommelse mellan parterna och staten där rehabilitering och aktiva insatser för långtidssjukskrivna som är anställda sker i arbetslivet. Det är dock uppenbart att sjukförsäkringen inte kan fortsätta att se ut som den gör . Några saker vill vi genomföra: Vi menar att den bortre gränsen i sjukförsäkringen, att alla med förlängd sjukpenning utförsäkras , ska avskaffas. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, även om man har varit sjuk . Är man inte längre sjuk är det självklart att man ska återgå i arbete eller söka ett nytt arbete men det ska gälla redan från första dagens sjukskrivning. Vi vill ta bort den bortre gränsen i sjukförsäkringen. utförsäkras närmare 50 000 människor ur sjukförsäkringen, dels som en följd av att deras förlängda sjukpenningperiod upphör, dels till följd av att möjligheten till tidsbegränsad sjukersättning upphört. De som fanns i sjukförsäkringen innan det nya regelverket infördes har drabbats på ett orimligt sätt. Vi kommer att införa övergångsregler som innebär att de utförsäkrade som 1) inte återvänt till arbete, 2) inte återvänt till sjukförsäkringen efter tre månaders karens, 3) inte befinner sig i något arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller uppbär någon form av anställningsstöd eller lönebidrag, 4)inte studerar med studiestöd omförsäkras och får rehabilitering och stöd för att komma tillbaka till arbete. De som har fyllt ska ha möjlighet att ansöka om förtida pension med en ersättning som motsvarar sjukersättning. Det ska alltid vara möjligt att bryta en förtida pension för att arbeta, t.ex. på timbasis. Förtida pension ska kunna fås på hel- eller deltid. Vi avsätter 2011 och 2012 för försörjning och rehabilitering till denna grupp. Utförsäkringarna pågår och det är förenat med stora svårigheter att bedöma hur många människor som kommer att kunna komma i fråga för omförsäkring. Vi följer utvecklingen och prognoserna från och Arbetsförmedlingen noga, väl medvetna om att siffrorna justeras. Personer som inte befann sig i sjukförsäkringen innan regelverket ändrades och som utförsäkrats ska erbjudas ökat individuellt stöd från arbetsförmedlingen. Vidare kommer vi också att ersätta den nuvarande stelbenta prövningen av arbetsförmågan mot den reguljära arbetsmarknaden som enligt gällande regler ska göras med en mer individuell bedömning. Höjt tak i sjukförsäkringen vill vi att sjukförsäkringen ska omfatta fler än och att taket ska höjas till tio prisbasbelopp så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst i sjukpenning. Mer än hälften av dem som jobbar heltid hamnar över inkomsttaket i sjukförsäkringen och mer än en tredjedel av alla som arbetar. De får därmed av lönen när de är sjuka. I denna motion föreslår vi en stegvis höjning av taket i sjukpenningen till 8prisbasbelopp 2011 och 8,5 prisbasbelopp 2012. Det innebär att taket höjs från dagens till 2011 och 2012 (uttryckt prisbasbelopp). Vi föreslår också att ersättningen i sjukpenningen höjs till under hela sjukskrivningsperioden. Människor på väg tillbaka till arbetslivet ska inte fastna mellan olika myndigheters ansvarsområden. Vi vill samla Arbetsförmedlingens, och delar av kommunernas insatser för sjuka och arbetslösa i en och samma organisation på lokal nivå. Vi kallar det MOA-kontor, där står för människor och arbete. Idén utgår från det vi tidigare kallat En dörr in. Resurserna ska kunna användas gemensamt för individers bästa genom att erbjuda aktiva, individanpassade insatser som leder till arbete. Det är av avgörande betydelse att människor får tillgång till individuell rehabilitering för att möjliggöra återinträde på arbetsmarknaden. MOA-kontor ska finnas i hela landet, men kunna anpassas efter lokala förutsättningar och den regionala arbetsmarknaden. Vi avser att starta en försöksverksamhet med MOA-kontor på några platser i landet. Försöket ska sedan utvärderas och analyseras. (v) Fler bostäder En rödgrön bostadspolitik är en social bostadspolitik. För oss är bostaden en social rättighet. Alla människor, inte bara de med särskilt goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Alla bostadsområden ska vara attraktiva boenden. Bostadspolitiken är därför en grundläggande del i den generella välfärdspolitiken och central för en långsiktigt hållbar utveckling. Vi vill föra en bostadspolitik som aktivt leder till fler jobb och ökad välfärd. En fungerande bostadsmarknad har stor betydelse för ökad sysselsättning och ekonomisk utveckling. En fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för rörligheten på arbetsmarknaden. Vi inom det rödgröna samarbetet kan aldrig acceptera att en bristande bostadspolitik sätter hinder för människor att flytta för att pröva ett nytt arbete eller påbörja en utbildning. behöver en ny bostadspolitik med tydliga och starka ambitioner. Vi vill möta bostadsbristen genom ökat bostadsbyggande. Vi har som mål att nyproduktionen av hyresrätter under nästa mandatperiod ska fördubblas och bostadsbyggandet ska uppgå till 40 000 bostäder varav en majoritet bör vara hyresrätter. Möjligheterna att klara detta är beroende av den ekonomiska utvecklingen samt insatser från kommunerna. Vi vill utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga hyror och kostnader samt miljövänlig teknik. anslår vi 500 respektive . Stödet ska utgå till påbörjad hyreslägenhet under förutsättning att boendekostnaderna blir rimliga samt att fastigheten klarar ett energiförbrukningskrav på högst 70 kWh/m2 respektive 90 kWh/m2, beroende på geografisk zon. vill vi utreda och utvärdera hur en mer långsiktig stödform kan se ut. När ett långsiktigt system är på plats, , ska det statliga stödet till bostadsbyggande öka ytterligare. I stora delar av bebyggelsen från rekordåren, det s.k. miljonprogrammet, krävs nu omfattande investeringar. Fastighetsägare måste göra stora insatser för att restaurera, tekniskt renovera och klimatanpassa bebyggelsen. redovisar att 650000 lägenheter som byggdes under miljonprogramsåren är i behov av renovering och att 350000 av dessa behöver renoveras . Vi vill rusta upp det befintliga bostadsbeståndet i miljonprogramsområdena. Vi vill att staten, tillsammans med näringslivet och kommunsektorn tar ett gemensamt ansvar och genomför en miljardinvestering för att utveckla miljonprogrammen. På så sätt skapas fler attraktiva bostadsområden. Upprustningarna ska ske i nära samråd med de boende. Genom den rödgröna modellen med ett utvidgat ROT-stöd (se nedan) som omfattar miljonprogramsområdena kommer nödvändiga renoveringar att kunna tidigareläggas. Upprustningen av miljonprogrammen ger unika möjligheter att förändra och lyfta hela områden. Men det räcker inte med den fysiska upprustningen av miljonprogrammen. Vi vill också att fastighetsägarnas upprustning ska mötas av andra tydliga förbättringar, t.ex. i skolan. Vårt förslag om skol-ROT är ett exempel på övriga insatser som kan bidra till att lyfta dessa. ROT-avdrag för både småhus och hyreshus Vi rödgröna partier föreslår ett utvidgat ROT-avdrag efter följande principer. Nuvarande ROT-avdrag kvarstår i sin nuvarande konstruktion. Det befintliga ROT-avdraget kompletteras med en särskild klimatbonus. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs om 1,5 miljarder och 2,5 miljarder . Vi rödgröna partier vill behålla det gällande ROT-avdraget. De arbeten som berättigar till avdrag kommer att omfattas även med vår modell. Vi vill dessutom utvidga dagens avdrag med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektivi-seringar. Vi vill också att ROT-avdraget ska omfatta flerfamiljshus och föreslår därför ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för alla flerfamiljshus som totalrenoveras förutsatt att renoveringen leder till i minskad energianvändning. Med detta stöd kommer 40000 till 50000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi vill begränsa ROT-avdraget till fastigheter i . Vi vill också att avdraget ska vara tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs från och därefter 2012 för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och dessutom en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15000fler jobb. Höjt bostadstillägg för pensionärer Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget till pensionärer är viktiga för ålderspensionärer med låga inkomster. av låginkomstpensionärerna är kvinnor, och fler kvinnor än män är följaktligen i behov av bostadstillägg. Socialdemokraterna, har i tidigare budgetöverenskommelser genomfört välbehövliga förstärkningar av bostadstillägget. Vi menar att ytterligare förbättringar nu behöver komma till stånd. För att stärka de ekonomiska förutsättningarna särskilt hos pensionärer med små ekonomiska resurser, av vilka många är kvinnor, bör en höjning av ersättningsnivån till genomföras. Vi avsätter i detta syfte . 5 e Investera i grön omställning för utbyggnad av hållbar infrastruktur , bl.a. första höghastighetsbanor: Ostlänken och GöteborgBorås. investeras i energieffektivisering i flerbostadshus och skollokaler. satsas i ett nytt klimatinvesteringsprogram. Dessutom föreslås justeringar av klimat- och miljöskatterna (se skatteavsnittet). Vi rödgröna tar ansvar för framtiden. Vi vill lämna över ett samhälle till våra barn där de stora miljöproblemen i är lösta och där vi tar ansvar för vår påverkan på miljön och människors hälsa i andra delar av världen. Omställning av samhället i en mer hållbar riktning är en utmaning, men också en möjlighet. I denna motion presenterar vi kraftfulla miljö- och klimatåtgärder som skapar förutsättningar för människor att ta miljöansvar i sin vardag. Genom investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi underlättar vi för människor och företag att göra klimatsmarta val som fler jobb skapas. Energieffektiviseringar i bostäder och lokaler Investeringar i energieffektiv nybyggnation av hyresrätter Utbyggnad av förnybar energi och lokala klimatinvesteringar Omställning av den svenska fordonsparken Sammantaget föreslår vi gröna investeringar på . Satsningarna gör starkare och mer konkurrenskraftigt som utsläppen av växthusgaser minskar. (i) Ambitiösa rödgröna klimat- och energimål Vi rödgröna har tidigare föreslagit att utsläppen i i den sektor som inte handlar med utsläppsrätter bör vara lägre än utsläppen , under förutsättning att EU lägger ut utsläppsminskning i den handlande sektorn. Detta mål ligger fast. Med dessa förutsättningar kommer de totala utsläppen i att minska med . Om EU i stället lägger ut i den handlande sektorn, bör målet för den icke handlande sektorn revideras. Målet för den icke handlande sektorn ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Upptag och utsläpp till och från skogsbruk och annan markanvändning bör inte inkluderas i det nationella målet . bör ha högt ställda ambitioner i vårt stöd till klimatinsatser i andra länder. Vi vill därför minska utsläppen i andra länder i förhållande till hur utsläppen såg ut i den icke handlande sektorn i . Fokus ska ligga på stöd till klimatarbete i utvecklingsländer. Certifikatsystemet för förnybar elproduktion ska vidareutvecklas. Målet bör sättas till ny el från förnybara källor . Det långsiktiga målet i certifikatsystemet för ny förnybar el ska vara . Andelen förnybar energi bör vara av den totala energianvändningen. Kärnkraften ska successivt fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. ska ha ett överskott på el. Kraftfulla åtgärder krävs för att nå klimatmålen Klimatproblemen är allvarliga och utgör en stor utmaning. Åtgärder måste vidtas för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. Vi kan välja att det göra det , vara med och driva på utvecklingen och därmed ta chansen att bli världsledande på området. Eller så kan vi välja att skjuta på problemen, förvärra situationen och hamna på efterkälken. Vi är övertygade om att investeringar i morgondagens teknik gör modernare och öppnar för dagens och morgondagens arbetstillfällen. Klimatfrågan är global, och ett aktivt engagemang från såväl som EU behövs för att få till stånd ett nytt globalt klimatavtal. Det är viktigt att för en nationell klimatpolitik som bidrar till att öka vår trovärdighet i det internationella arbetet. Med nuvarande takt i klimatarbetet blir det svårt att nå vårt klimatmål till 2020. I diagrammet nedan syns de historiska utsläppen av växthusgaser samt prognos över växthusgasutsläppen till 2020 (svart linje). Diagrammets grå linje pekar ut den minskning som vi måste få till stånd för att nå vårt mål14 till 2020. Utvecklingen av växthusgasutsläpp 19902020 Utsläpp i tusental ton koldioxidekvivalenter. Svart linje anger prognos, grå minskning för att nå målet 2020. (ii) Investeringar för klimatomställning och fler jobb Infrastruktursatsningar på till 2021 Vi rödgröna vill göra en historisk satsning på järnväg och på kollektivtrafik en satsning som gör det enklare för människor och företag att göra klimatsmarta transportval som det skapar jobb och stärker konkurrenskraft. Människor i hela landet ska kunna ta sig fram snabbt och kunna lita på att tåget, spårvagnen eller bussen kommer . De åtgärder som vi vill genomföra ger större kapacitet och höjda hastigheter i många olika delar av landet. Våra förslag moderniserar och klimatanpassar det svenska transportsystemet och gör skillnad på kort såväl som på lång sikt.