ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fö4 · 2010-12-15 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:41 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en ny skrivelse som uppfyller skrivelsens ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riva upp de lagar om signalspaning som antogs och om att inrätta en utredning för hur signalspaningen ska ske med hänsyn till den personliga integriteten. När lagen om signalspaning om försvarsunderrättelseverksamhet antogs, beslutades även att ytterligare stärka integritetsskyddet genom en årlig skrivelse om integritetsskydd rörande detta. Regeringens skrivelse är en sorglig läsning för den som månar om den personliga integriteten. Skrivelsen är endast en uppradning av lagarna som beslutat om som rör signalspaningen samt vilka myndigheter som arbetar som kontrollinstanser för detta. På s. 10 kan vi dock utröna att Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet genomfört sex inspektioner, varav fyra vid , en vid Försvarsmakten samt en vid . Kontroll på enskilds begäran har skett fem gånger av inspektionen. I inga av fallen har några oegentligheter funnits, i form av otillbörlig inhämtning eller behandling. Med denna information vet vi att Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet gör sitt jobb, men inte så mycket mer. Skrivelsen är inte tänkt som en årlig påminnelse om riksdagsbeslut i fråga om signalspaning samt vilka myndigheter som arbetar med frågan. Skrivelsen är tänkt som en kontrollstation för , där de folkvalda till landets högst beslutande församling får insyn i en verksamhet som om den inte sker på ett tillbörligt sätt kan rubba förtroendet för Försvarsmakten och inte minst de folkvalda i slutändan. Vi förstår likaväl som regeringen att det inte går att detaljerat redovisa arbetet kring signalspaningen på grund av dess känsliga och sekretessbelagda art. Men borde vi inte ha få veta i generella drag, i alla fall hur många godkända spaningar som har genomförts? Vilka myndigheter, av dem som får, har ansökt om signalspaning? Denna generella information behöver inte skada intressen och säkerhet, den skulle däremot kunna ge bättre insyn för ledamöter att bedriva sitt demokratiska arbete som kontrollstation för signalspaningen. Skrivelsen är som sagt under all kritik. vill se att regeringen återkommer med en ny skrivelse som visar att man tar sitt uppdrag från på allvar. I övrigt står vi i fast vid vårt förslag att lagarna som rör signalspaning tills vidare bör avskaffas, och en utredning bör utröna hur vi ska bedriva signalspaning med hänsyn till integritetsskyddet.
mot · GY02Ju4 · 2010-12-15 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:39 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll (1991:572). har blivit utsatt för ett terrordåd utfört av en muslimsk terrorist. Detta är första gången någonsin ett dåd av denna karaktär inträffat. Vi har tidigare sett hur och framfört krav på ett totalt avskaffande av gällande lagstiftning. Detta är oacceptabelt för oss sverigedemokrater som i första hand värnar om svenska intressen och de svenska medborgarna. Även annan terroristverksamhet har försiggått i men där målen för attackerna befunnit sig i utlandet. Vi sverigedemokrater inser allvaret i den situation som , men även , befinner sig i och vi kräver därför en översyn av gällande lag i syfte att utvisning ska vara huvudregel för de personer som uppfyller de krav för utvisning som lagen föreskriver. Detta blir speciellt relevant med tanke på att det i skrivelsen under Aktuella ändringar står Ändringarna innebär bl.a. en skärpning av kraven för att någon ska kunna utvisas med stöd av lagen []. Det är fel väg att gå. Det bör bli lättare, och det bör bli huvudregel att utvisa personer i enlighet med denna lag. I skrivelsen står det också: Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas [] ska den beslutande myndigheten [] förordna att verkställigheten ska skjutas upp (inhibition) eller bevilja personen ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Myndigheten kan i sådant fall besluta om skyldighet för personen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet (anmälningsplikt). Det räcker inte menar vi. I lagen finns redan stöd för att ta en utvisningsdömd person i förvar, och vi menar att den skrivningen bör bli skarpare så att den utvisningsdömde som huvudregel alltid tas i förvar till dess att utvisningen kan verkställas. Detta bör vara den naturliga gången eftersom personer som döms till utvisning enligt denna lag döms för att de anses utgöra en risk mot rikets säkerhet eller kan befaras medverka vid terroristbrott. Den utvisningsdömde kan självfallet alltid välja att självmant lämna landet om personen önskar komma ut från sin frihetsberövning.
mot · GY02U4 · 2010-12-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:50 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan avslår proposition 2010/11:50 stabiliserings- och associationsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Regeringen föreslår i propositionen att accepterar ett associeringsavtal mellan och . Avtalet är en del i processen för att ska bli medlem i EU, och vänder sig mot detta. Det är mening att en ytterligare utvidgning av Europeiska unionen minskar det enskilda landets inflytande på unionens vägval. värnar självständighet och önskar därför ingen ytterligare utvidgning av EU. Det är dessutom så att det under nuvarande ekonomiska läge inte kan ses som önskvärt att associera ytterligare ett land med svag ekonomi till en union vars sammanhållning redan är satt under tryck av finansiella svårigheter.
mot · GY02U5 · 2010-12-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:50 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återtagandeklausulen i avtalet med . Debatten om situationen för romer i har pågått . Vi är alla varse att romer i så gott som alla europeiska länder diskrimineras och att denna diskriminering tar sig mycket allvarliga former i vissa länder. Därför lämnar många romer dessa länder för att söka en bättre tillvaro eller skydd i andra europeiska länder. Situationen ser dock väldigt olika ut beroende på om man är EU-medborgare eller ej. Det innebär att romer från EU-länder har en principiell rätt att vistas i andra EU-länder även om de i praktiken utvisats utan direkt lagstöd. Som rom i EU kan man inte söka asyl i ett annat EU-land, annat än möjligen i teorin. Det är i stället den möjlighet som står till buds för t.ex. romer från . hade sammanlagt 6129 serber sökt asyl i . Det är den största gruppen asylsökande om man utgår från medborgarskap. De flesta, om inte alla, är förmodligen romer. De söker asyl trots att det är så gott som omöjligt för en person från ett s.k. säkert land att beviljas asyl. EU:s grannskapspolitik och relationer till kandidatländer innebär att avtal ingås med berörda länder. Genomgående har blivit att återtagandeklausuler blivit allt viktigare i våra relationer till våra grannar. Så även i detta avtal vars artikel 83 handlar om förebyggande av illegal invandring och återtagande. är generellt emot dessa återtagandeklausuler, och i synnerhet är vi emot dem när det handlar om länder som inte lever upp till de mänskliga rättigheterna och där de återvändande riskerar att utsättas för kränkningar. Vi menar att EU i avtalet med i stället för återtagandeklausul ska bistå med hjälp att komma till rätta med de missförhållanden som leder till att så många söker skydd i andra länder.