ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Kr276 · 2010-10-25 00:00:00 — Skydd för fiskelägen enligt kulturminneslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skydda fiskelägen enligt kulturminneslagen. , eller sydöstra mellan och , är en sägenomsusad och älskad del av vårt land. Vare sig det är skildringar av , de kullerstenslagda stränderna i fiskelägena, de milsvida vita stränderna eller de blommande äppelodlingarna på kullar som lockar turister från när och fjärran, är det ett faktum att utgör en oerhört uppskattad miljö av såväl bofasta som turister från när och fjärran. Den miljö som kan sägas vara särskild bärare av det genuint österlenska är de små fiskelägena längs kusten: Vitemölla, , , Baskemölla, och . Ännu är fiskelägenas hamnkvarter helt, eller nära nog helt, orörda och genuina, men i takt med att fisket går allt sämre minskar den ekonomiska kapaciteten för att underhålla dessa miljöer, och nyinflyttade kan frestas att exploatera dessa miljöer så att fiskelägenas ursprungliga miljö och charm går förlorade. fiskelägen och i synnerhet deras hamnar och kvarteren runt dem är av riksintresse och det är därför angeläget att bevara dem för kommande generationer genom att de skyddas enligt kulturminneslagen. Skånberg (KD)
mot · GY02Kr277 · 2010-10-21 00:00:00 — Ljungbergmuseet, ett länsmuseum för bildkonst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra Ljungbergmuseet till ett länsmuseum för bildkonst. Ljungbergmuseet i visar en stor del av och teckningar, målningar, grafik och böcker. Ljungbergmuseet bedriver en omfattande pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar som är viktig för utvecklingen av bildkonsten i länet. har museet unika utställningar som drar kulturintresserade människor från stora delar av landet och man producerar en eller flera större utställningar i samarbetet med andra konstmuseer. firar Ljungbergmuseet och har museet utvecklats till att anses vara . (2010) presenterades därför en förstudie av Vision 2010 för Ljungbergsmuseet som syftar till att förverkliga drömmen om att göra bildkonstmuseet till ett länsmuseum i . Visionen omfattade bland annat en stor utbyggnad med fokus mot och en skulpturkaj vid ån. Expansionen skulle medföra ökad turism, nya arbetstillfällen och att blir ett bättre län att leva och verka i. Förutsättningen för att visionen ska förverkligas är att Ljungbergmuseet får en permanent finansiering, ett förslag skulle t.ex. kunna vara att Ljungbergmuseet görs till för bildkonst. Det skulle stärka kulturutbudet i hela länet och fungera som ett bra komplement till det glasmuseum som finns i .
mot · GY02Kr278 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka och utveckla demokratibegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att pröva nya metoder för att bredda och öka demokratiarbetet i samhället. har människor i frivilligt samlats för att på egna villkor tillsammans studera, ta del av föreläsningar, delta i kulturprojekt etc. På detta sätt har människor kommit samman och fortsätter komma samman för att lära sig mer, för att stärka sina möjligheter att påverka de egna livsvillkoren och ofta för att påverka och förändra förhållanden i samhället. Det samhällsstödda folkbildningsarbetet sker i studieförbund, med främst studiecirklar och olika kulturverksamheter, samt inom folkhögskolor, med både långa och korta kurser och kulturaktiviteter. En stor del av folkbildningsarbetet, både i studieförbund och i folkhögskolor, sker i nära samarbete med de folkrörelser och andra organisationer som antingen är medlemmar i studieförbund och/eller huvudmän för folkhögskolor. En särskild demokratisk samtalskultur har utformats inom folkbildningen. Den innebär bl.a. tolerans mot oliktänkande samt respekt för sakliga argument och fattade beslut. Den ligger också till grund för det inre arbetet i studiecirklar och kurser, där deltagarna har ett stort inflytande och gemensamt är med och formar innehåll och uppläggning. Folkbildningen finansieras till stor del genom stöd från stat, landsting och kommuner. Det statliga stödet till studieförbund och folkhögskolor fördelas av . Utöver den mer traditionella verksamheten med studiecirklar, kurser etc. bedriver studieförbund och folkhögskolor även annan verksamhet, på uppdrag av samhället, organisationer m.fl. Det kan t.ex. gälla uppdrag från kommunerna och arbetsförmedlingarna. Det har gjorts demokratisatsningar av olika slag. Gemensamt för de flesta av dessa demokratiprojekt är att de tagit ansats i människors delaktighet i sitt lokala närområde. Det har handlat om att försöka få fler medborgare att engagera sig och ta ansvar för gemensamma angelägenheter. Problemet med många av dessa demokratiprojekt är att de skapas uppifrån och av människor som redan finns inom ramen och systemet för den politiska demokratin. Det är samma system som många, främst unga människor, tagit som intäkt för att inte engagera sig i då det upplevs som stelt, tråkigt och befinna sig långt från människors vardag. Vi är dock övertygade om att fler människor är beredda att engagera sig i det demokratiska folkrörelsearbetet om de kan göra det utifrån sina egna intressen och villkor. Många av dagens nätverk är också byggda kring samtal och diskussion om samhälleliga företeelser. Men dess värre stannar det ofta vid just samtal och diskussion när det borde resultera i aktiva åtgärder. Det krävs enligt vår mening ett ordentligt nytänk och gränsöverskridande metoder för att utveckla demokratiarbetet i samhället. Mot bakgrund av det anförda föreslås att regeringen ger i uppdrag att pröva nya metoder för att bredda och öka demokratiarbetet i samhället.
mot · GY02Kr280 · 2010-10-21 00:00:00 — Ökad tillgänglighet och säkerhet för människor med hörselnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhället bör stödja de hörselskadades tillgång till kulturlivet med mer textning av film på bio, dvd-filmer och teater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att brand- och utrymningslarm samt övriga säkerhetslarm kompletteras med ljussignaler och vibrationer.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FöU. Krav på en ökad andel textade tv-program har förts fram . Det är därför glädjande att regeringen i samband med propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 lyft fram vikten av att programmen ska komma alla till del och även nå dem med funktionshinder. Ett mål för tillståndsperioden är att alla program på svenska i SVT1, SVT2, SVTB, Kunskapskanalen och SVT24 ska textas. SVT ska också höja ambitionsnivån när det gäller programverksamhet på teckenspråk. Det är angeläget att denna ambitionshöjning uppnås i närtid. För många människor i samhället betyder textade tv-program oerhört mycket. Man beräknar att det finns ca 600 000 personer som har en sådan hörselnedsättning att de behöver textade tv-program för att säkert uppfatta vad som sägs i tv. Andelen hörselskadade ökar och då även i de yngre åldrarna. Hörselnedsättning kan inte längre betraktas som ålderskrämpa utan kan ses som ett folkhälsoproblem som berör alla generationer. Vi har också många invandrare med stort behov av att ta till sig det nya språket så snabbt som möjligt. Många invandrare efterfrågar fler textade tv-program eftersom de upplever att det underlättar språkstudierna och inlärningen av det svenska språket. Ökad tillgänglighet till kulturlivet Vi anser också att det är viktigt att samhället stöder de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning också av film på bio, dvd-filmer och teater. Pjäser och liknande arrangemang går utmärkt att texta, ändå är det sällsynt. Detta är något som behöver förbättras, vilket bör komma regeringen tillkänna. Ökad trygghet för personer med hörselnedsättning Brand- och utrymningslarm samt övriga säkerhetslarm ska inte bara höras, utan också synas (ljussignaler) och/eller kännas (vibrationer). lever de flesta hörselskadade farligt eftersom de inte kan nås av olika ljudlarm på hotell, allmänna kommunikationer, arbetsplatser eller allmänna inrättningar. I en skrivelse föreslår regeringen att resultatmål bör tas fram för samhällets krisberedskap. Regeringen föreslår också att viktiga delar av lagstiftningen inom området krisberedskap bör ses över. I samband med detta arbete bör en ökad trygghet för personer med hörselnedsättning vägas in. Det är angeläget att komplettera olika typer av larm så att tryggheten för människor med hörselskador ökas.
mot · GY02Kr283 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lokalbidraget till de trossamfund som är berättigade till stöd från SST. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statsbidragsreglerna för sjukhuskyrkan. ger staten ett stöd till trossamfund i . Enligt SST (stöd till trossamfund) uppgick detta stöd till totalt . Regeringen avgör vilka trossamfund som är berättigade till statligt stöd. För att vara berättigat krävs bland annat att samfundet bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på, att de är stabila och har egen livskraft. uppgår antalet berättigade trossamfund och samverkansorgan till tjugotvå. Bland annat ges ett bidrag som kallas för lokalbidrag. Det är ett investeringsbidrag där även handikappanpassning av lokaler ingår. Detta bidrag kan ges för att församlingar ska kunna hålla lokaler för sin religiösa verksamhet. Dock kan man säga att detta bidrag inte har utvecklats i jämn takt. Sedan sänktes bidraget, tillfälligt sades det, till . Ännu ligger detta bidrag kvar på . Detta har gjort att SST beslutat sig för att endast bevilja bidrag för handikappanpassning av redan befintliga lokaler. Det är inte rimligt att bidraget fortfarande ligger kvar på samma nivå som då det var föremål för en tillfällig sänkning. Detta borde därför bli föremål för en översyn. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det alltfler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också till de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, som det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av detta statsbidrag till andlig vård inom sjukvården. räcker nämligen inte bidraget. Sjukhuskyrkan är mycket uppskattad av patienter, anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över.
mot · GY02Kr284 · 2010-10-25 00:00:00 — Nationellt lånekortssystem på biblioteken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att skapa ett nationellt lånekortssystem på biblioteken. Inga kulturinstitutioner är så omtyckta och omhuldade som biblioteken. Biblioteken är en viktig samhällsresurs och det finns stora utvecklingsmöjligheter för biblioteken i framtidens samhälle. Biblioteken verkar för läskunnighet, utbildning, livslångt lärande, kultur och informationsspridning. Biblioteken förändras i takt med det omgivande samhället och med kommunens stöd kan de nå nya målgrupper och ta sig an nya uppgifter som gör biblioteken till en viktig arena för den lokala demokratin. är det möjligt att låna böcker från andra stadsbibliotek via fjärrlån. Men det är inte bara böcker som rör sig över kommungränser även låntagarna reser mer. I en studie i konstateras till exempel att cirka en fjärdedel av och en tredjedel av Skaras registrerade låntagare kom från andra kommuner. anser därför att systemet med kommunala lånekort är idémässigt och tekniskt föråldrat. Det ska räcka med ett lånekort för att kunna ta del av biblioteksutbudet oavsett vilken kommun man befinner sig i. Ett arbete för att skapa likartade regelverk som kan öka möjligheterna till ökad lånesamverkan är ett första steg. Vi vill därför utreda möjligheterna att skapa ett nationellt lånekortssystem på biblioteken.
mot · GY02Kr286 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i . är en av och världens mest lästa och uppskattade barnboksförfattare. Med den enorma betydelse haft för generationer av barn i vårt land och utomlands vore det av yttersta vikt att hennes minne uppmärksammas. Vid bortgång instiftade ett pris till hennes ära, Litteraturpriset till minne. Syftet med priset är att uppmärksamma kvalitativ litteratur och bildkonst för barn och ungdomar. Verken ska präglas av den djupt humanistiska anda som förknippas med och stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen. Priset ska också stärka barns rättigheter på global nivå. Litteraturpriset administreras av och prissumman på kommer från regeringen. I har kommunen medverkat till att prästgården har etablerats som forsknings- och informationscentrum om omfattande gärning. Detta har förverkligats i samband med ett EU-projekt. För en liten kommun som är den ekonomiska belastningen alltför hög. Ändå bör det finnas ett nationellt, regionalt och kommunalt intresse av att hålla liv i framför allt alla internationella kontakter som har uppstått med anledning av gärning. Flera av hennes böcker är översatta till 70 språk. Därför bör regeringen undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i .
mot · GY02Kr287 · 2010-10-25 00:00:00 — Folkbildningens roll relativt utbildningsväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en dialog med folkbildningens organisationer kring deras roll relativt utbildningsväsendet. Folkbildning är en viktig del i det svenska kulturlivet. Folkbildningen är en unik väg att främja den allmänna medborgerliga bildningen och demokratin. Syftet med folkbildningen är att göra det möjligt för alla människor att påverka sin livssituation och skapa ett engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Samhällets utveckling är dessutom beroende av människors företagsamhet och skapande förmåga. Kreativa miljöer formas av en helhet, där människor trivs och får möjlighet att skapa, där föreningsliv och kultur är levande. Det sker bäst när människor själva får vara med och utforma miljön. Folkbildningen har också stor betydelse för den demokratiska infrastrukturen i vårt land, inte minst genom att vara en verksamhet som förmår nå över generationsgränserna. träffas miljontals människor för att tillsammans utbyta erfarenheter och åsikter med varandra. Folkbildningen anordnar studiecirklar, folkhögskolekurser och olika kulturarrangemang. Detta kan ske som en del av olika projekt och i samverkan med andra aktörer och organisationer. Inom studieförbunden är studiecirkeln den vanligaste verksamheten och arrangeras enligt ca 300 000 studiecirklar över hela landet. Den fria bildningens roll är således stark inom folkbildningsvärlden. Statens roll visavi folkbildningen har främst varit stödjande och inte styrande. kan man dock skönja en förändring av denna roll. Folkbildningen har i allt större utsträckning fått uppdrag inom ramen för vuxenutbildningen och har därmed i mindre grad kunnat ägna sig åt bildningsarbetet. Ett tydligt exempel är folkhögskolornas nya uppdrag. har folkhögskolorna gjort en satsning på ungdomar som deltar i jobbgarantin och som saknar slutbetyg från grund- och gymnasieutbildningen. Syftet med satsningen är att motivera ungdomar att återgå till studier. Regeringen har i den senaste budgetpropositionen meddelat att man avser att förlänga denna satsning så att den pågår även . I sak har detta förstås ett vällovligt syfte, genom att erbjuda skoltrötta ungdomar en annan sorts skolmiljö kan dessa förhoppningsvis slutföra sin skolgång med godkända slutbetyg. är det viktigt att en sådan förändring sker i tydlig dialog med folkhögskolorna och övriga delar av folkbildningen. Det får inte beskära den fria roll som folkbildningen traditionellt sett har haft. Förslaget måste också uppfattas mer som ett erbjudande än som ett krav från statens sida. Vi anser därför att regeringen bör inleda en dialog med folkbildningens organisationer kring deras roll relativt utbildningsväsendet.
mot · GY02Kr288 · 2010-10-21 00:00:00 — Barnkultur för barnens skull tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Kulturpolitiken är viktig för att våra barn och unga ska växa som människor. Kultur ska komma alla till del, i hela landet och för alla barn och unga i olika regioner. Med sådana ambitioner krävs hårt arbete, öppenhet och mod mod att uppmärksamma att kulturen inte kommer alla till del, att klassiska sociala mönster påverkar både tillgången och utövandet av kulturen. Det behövs hårt arbete och öppenhet för att åstadkomma förändringar som går i rätt riktning och modet att våga fatta politiska beslut som möjliggör dessa mål. Barn och unga är centrala för att vidga kulturen till flera, för att bryta klassiska sociala mönster. finns det många barn som står utanför kulturlivet ett utanförskap som ofta består livet ut. Därför är kultur för barn och unga särskilt viktig inom kulturpolitiken. Barns rätt till kultur är dessutom fastslagen i . Vi vill uppmärksamma att satsningarna på barnkultur ges den tyngd de förtjänar, att arbetet för barn och kultur fortsätter att prioriteras i kulturarbetet. Så länge uppdraget är att bredda kulturen till fler, måste barn och unga stå i centrum. Det gäller så länge folk- och skolbibliotek har olika kvalitet och så länge musik- och kulturskolor inte får de resurser de behöver. Kommunernas svåra ekonomiska situation gör att lagstadgade verksamheter går främst, ofta på bekostnad av kulturen. Vi måste ta ett gemensamt ansvar för att öka barns och ungas tillgång till kultur, och för att bryta klyftan mellan olika barnfamiljers kulturkonsumtion måste vi säkerställa och prioritera satsningar på barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Det gör vi genom fortsatt hårt arbete samt genom att visa öppenhet och mod för barnens rätt till kultur i olika sammanhang i hela vårt samhälle.
mot · GY02Kr289 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten fortsätter att stödja regionalt viktiga aktörer, såsom , så att kulturupplevelser är levande i hela . föll en meteor ner ifrån rymden. Den föll över och resultatet blev Siljansringen och den omkringliggande Siljansbygden, ett av vackraste områden. Hur hela traktens berggrund påverkades kan man kanske tydligare än någon annanstans se i i en spännande sammansättning i färgrika vertikala ränder. , eller Draggängarna som det hette förut, är namnet på ett kalkbrott, där brytningen upphörde . Platsen i sig är en upplevelse för öga och öra. Läget är idealiskt, långt borta från all bebyggelse och väl avskärmat mot störande buller från vägtrafik och industri. Akustiska mätningar har bekräftat en osedvanligt låg bullernivå nere i brottet. Ljudproven har också bekräftat att de höga, nästan vertikala bergväggarna ger en mycket bra klang utan störande eko. Med en akustiskt utformad scen och med publiken sittande i amfiteatern kan jämställas med kända scener i antikens och . Genom har och fått en förnämlig utomhusarena för opera. Utvecklingen har skett med samarbeten och gästspel från hela världen. Arenan har blivit ett känt begrepp utomlands och omnämns t.ex. av Festspiele Magazin som en av världens främsta arenor för opera. har även blivit ett stort turist- och besöksmål för både svenska och utländska besökare. De utländska besökarna söker sig nästan uteslutande till operaevenemangen. Flera internationella researrangörer återkommer regelbundet med gäster, t.ex. Traveller for Arts från och Kulturreisen från . Bara har närmare 13000 personer besökt produktioner inom klassisk musik och opera. Den totala omsättningen för 2010 beräknas till ca . Resultatet är ännu inte klart, men prognosen pekar mot en total förlust på ca för hela Dalhallasfären. betyder naturligtvis oerhört mycket som motor för turist- och näringsliv i och i . Enligt turistekonomiska beräkningar tillförde besökare ca i ökad turism och sysselsättning. Från och Siljanskommunerna får ett stöd på totalt . Det statliga stödet uppgår till . Det totala behovet av stöd uppgår dock till ca . Tillfälliga och högst osäkra projektbidrag som varierar hjälper till att finansiera verksamhetens behov. För att skapa en bättre och mer långsiktig lösning skulle det statliga stödet kunna utvecklas genom riktade uppdrag till . Ett exempel skulle vara att staten gav svenska i uppdrag att spela i . Med anledning av ovanstående beskrivning vill vi att uppmanar regeringen till fortsatt statligt stöd och att man ser över möjligheten att ge riktade uppdrag till viktiga kulturella mötesplatser över hela landet, som exempelvis .
mot · GY02Kr290 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på ett bättre sätt uppmärksamma stiftelsen framtida arbete. Landskap, minne, människa är ord som hör ihop. Den europeiska landskapskonventionen vill nu lyfta fram och få igång arbetet runt dessa ord. Det är begrepp som passar även ett . Stiftelsen har verkat . Verksamheten började som ett museiexperiment men har allt eftersom åren gått utvecklats till en stark samarbetsorganisation (Stiftelsen ) mellan sju kommuner och två län: och kommuner i samt , , , och i . I nätverket ingår även två länsmuseer: och . Bergslagen är ingen byggnad med samlingar av föremål. Det är ett museum utan väggar uppbyggt kring en rad sevärdheter i Bergslagen som berättar om människors liv och arbete genom tiderna. Det är mer än 15mil mellan Säfsnäs i norr och i söder. Besöksmiljöerna uppvisar olika teman, exempelvis hyttor, smedjor, och gruvor men också bergsmansgårdar, kraftverk och konstutställningar. Allt bevarat för att ge besökaren insikt i hur järn har brutit bygd i Bergslagen. Miljöerna är av stort industri- och kulturhistoriskt intresse och binder samman nutidens befolkning med Bergslagens unika historia. Inte minst för skolorna i området är Bergslagen en stor och identitetsskapande kunskapsresurs. Rent organisatoriskt är i en liten verksamhet med stöd av ideella krafter. Samarbetet med kommunerna sker via kultur- och turistverksamheten. Ekonomin bärs av stiftarnas årliga fasta bidrag, men för att kunna finansiera verksamheten har också medel ur statliga fonder och från EU krävts samt erhållits. Bergslagen är vid det här laget en välkänd och uppskattad verksamhet och har även tilldelats internationella utmärkelser. Museet ingår i såväl ett nationellt som ett internationellt nätverk av ekomuseer. Det är av största vikt att ytterligare utveckla museet med tanke på det kulturhistoriska värdet samt betydelsen för kommunerna och deras besöksnäring. är och bör också vara ett verktyg i arbetet med landskapets minne. För att medge möjlighet till långsiktig planering och utveckling bör Bergslagen få bättre möjligheter att fortsätta sin ovärderliga verksamhet. Att lyfta fram och synliggöra historien och grunden till vårt samhällsbygge är en god inteckning .