mot · GX02Ub14 · 2010-04-14 00:00:00 — Vi vill särskilt lyfta fram följande aspekter: Fristående skolor med annan pedagogisk inriktning ska enligt förslaget kunna få undantag för läroplan m.m. Om kommunala skolor och fristående skolor utan annan pedagogisk inriktning helt utesluts från möjligheten att ansöka om undantag i enskilda delar får dessa skolor en konkurrensnackdel både genom att det kan minska utvecklingspotentialen och genom att det enda naturliga steget för elever, föräldrar och lärare som vill kunna utnyttja den mångfald skolsystemet ger är att söka sig till en fristående skola med annan pedagogisk inriktning. En ansökan om undantag ska göras i varje enskilt fall och prövas i särskild ordning av Skolinspektionen. Offentlighet för handlingar. Regeringen avfärdar ett mer långtgående förslag, och avfärdar därmed viktiga remissinstanser som , trots att regeringen medger att ett mer omfattande förslag på mer lika villkor i fråga om offentlighet vore fullt möjligt. Regeringen invänder att den administrativa bördan skulle öka för fristående skolor, men det är ett problem som inte står i proportion till den principiella och praktiska betydelse som mer lika villkor på detta område skulle få. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag till lagstiftning om en mer omfattande handlingsoffentlighet för enskilda huvudmän. Frågan om momskompensation behandlas särskilt i proposition 2009/10:157. Frågan är dock av så stor vikt för att alla huvudmän ska ges lika ekonomiska villkor att vi i detta sammanhang vill anföra att frågan om hur ersättning för moms ska ges ska utredas. 8.2Ytterligare förslag som gör villkoren mer lika tycker att det är bra att det tydligt framgår att friskolor är skyldiga att vara öppna för alla elever men att friskolor inte behöver ta emot elever om de inte får ersättning för dem fullt ut. Om det får ekonomiska och organisatoriska konsekvenser att ta emot en elev, t.ex. genom anpassningar av lokaler eller annat, så ska kommunen ersätta den fristående skolan för detta. Detta är viktigt för att villkoren mellan kommunala och enskilda huvudmän ska vara så lika som möjligt. var med och drev igenom den fria etableringsrätten för förskolan och är mycket positivt till att den finns kvar i det lagförslag som regeringen har presenterat. Det är också bra att regeringen föreslår att kravet på att en friskola måste ha minst 20 elever tas bort. Det finns ingen naturlig gräns som går vid just 20 elever, utan det viktiga är precis som regeringen skriver i propositionen att eleverna ges möjlighet till flexibla studiegrupper och till social fostran i olika grupperingar. Även kan undantag göras för att t.ex. elever som bor i glesbygden ska kunna bo kvar hemma och gå i skolan. Någon motsvarande reglering finns inte heller för kommunala skolor, och därför bör bestämmelsen tas bort. 8.3Samverkan mellan kommunala och enskilda huvudmän ser positivt på att kommuner och landsting får äga aktier i friskolor om samverkan mellan kommunen eller och en enskild är en förutsättning för att verksamheten ska komma till stånd. Mångfald inom utbildningsväsendet är viktigt, och det får inte finnas onödiga byråkratiska hinder för initiativ till intressanta och kvalitativa utbildningar som kompletterar det övriga utbildningsutbudet. Det svenska utbildningsväsendet är starkt styrt genom lagar och förordningar. Trots det förekommer missförhållanden på skolor runt om i landet. tror inte att en stark centralstyrning av skolan garanterar en bra skola. Tvärtom så är vi övertygade om att en större frihet för skolorna att utforma den egna verksamheten ger bättre skolor. För att varje elev ska få så bra möjligheter att utvecklas som möjligt så måste det finnas förutsättningar för att lägga upp undervisningen på olika sätt och skapa lösningar som fungerar. Den ökade friheten för också med sig ett ökat ansvar för skolorna. Alla har rätt till en likvärdig utbildning, och det är statens ansvar att se till att den rättigheten är verklighet för landets elever. Därför måste vi ha en stark och bra tillsyn av våra skolor. ser därför positivt på att Skolinspektionens tillsyn över verksamheter med en offentlig huvudman regleras i lag. Det är viktigt att sanktionsinstrumenten är så lika som möjligt för alla skolor. Det ska inte vara stora skillnader i villkor beroende på vilken huvudman en skola har, utan kommunala och fristående skolor ska behandlas så lika som möjligt. ser därför mycket positivt på att sanktionsmöjligheterna görs mer lika mellan fristående och offentliga huvudmän. Vi har länge drivit att en möjlighet till vitesföreläggande ska införas för (tidigare ) och välkomnar att regeringen nu presenterar ett sådant förslag. Ett vitesföreläggande innebär att det blir kännbart att inte vidta de åtgärder som Skolinspektionen krävt. innebär det att skolan får ytterligare en chans att åtgärda problemen innan skolan stängs, vilket är den åtgärd som finns . 10.1Gemensamt rödgrönt förslag: Skriftliga omdömen ska inte vara betygsliknande Skriftliga omdömen är bra, och det måste finnas principer som upprätthåller likvärdigheten för dem. Det måste också finnas en tydlig åtskillnad mellan skriftliga omdömen och betyg. Vid sidan av nationella riktlinjer för utvecklingssamtal och skriftliga omdömen ska skollagen därför klart uttala att skriftliga omdömen inte får vara betygsliknande. Regeringens linje att tydligt tillåta skriftliga omdömen att vara betygsliknande skapar förvirring och minskad likvärdighet, och är ett sätt att kringgå de beslut som fattat om när betyg ska utfärdas. 10.2Inga skriftliga omdömen i ordning och uppförande anser inte att skolor ska få ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Det är kunskapsutveckling och måluppfyllelse som ska stå i fokus i skolan. Att elever och lärare visar varandra respekt är enormt viktigt, och alla i skolan ska verka för att det blir verklighet. Barn och unga ska få hjälp att utvecklas till trygga och ansvarstagande individer. Att lärare ska betygssätta elevernas beteende är dumt och integritetskränkande. bör därför ge regeringen till känna att det inte ska vara möjligt för skolorna att utfärda skriftliga omdömen i ordning och uppförande. 11Elevers inflytande och rättigheter 11.1Gemensamt rödgrönt förslag: Elevinflytande på riktigt Propositionen saknar en riktning och en vilja i sina skrivningar om elevers inflytande. Vi menar att man ska sträva efter att stärka elevernas inflytande. Även om regeringen inte vill detaljreglera vilka områden elever kan få inflytande över är de exempel regeringen tar upp måltider, frågor som rör skolgården, rastverksamhet m.m. en tydlig indikation på hur statsmakten ser på elevinflytande: att det handlar om strikt sociala frågor. Men även andra delar som har anknytning till undervisningens organisering, såsom diskussioner om förbättrad samordning av provperioder och en jämn arbetsbelastning för eleverna under läsåret, innehåll i temaveckor och inte minst trygghetsarbete och ordningsregler bör kunna vara föremål för ett vitalt elevinflytande. Vi menar även att det ska vara möjligt med lokala styrelser på gymnasieskolor, där elevrepresentanterna är i majoritet. Där detta har tillämpats på försök har det fallit väl ut, och det saknas skäl för staten att förbjuda detta mot huvudmannens uttryckliga vilja. Vi anser även att såväl elevrepresentanter som elevskyddsombud ska ha rätt till utbildning och kompensatoriskt stöd för den undervisning de gått miste om under sin utbildning. Skolan ska också vara skyldig att tillhandahålla lokaler för att elever och elevrepresentanter ska kunna hålla möten och andra sammankomster som krävs för att de ska kunna utöva det inflytande de har rätt till. 11.2Formerna för elevers inflytande detaljregleras Regeringen föreslår att det vid varje skola ska finnas ett forum för samråd, vilket tycker är bra. Men regeringens förslag innebär en alltför långtgående detaljreglering av hur de ska se ut och organiseras. Regeringen föreskriver t.ex. att forumet ska ha en ordförande och vem det ska vara, nämligen rektorn. anser inte att staten genom lagstiftning på detta sätt ska detaljreglera hur elevers inflytande ska organiseras. I stället anser vi att eleverna ska ha stor makt att själva forma sin organisering. 11.3Möjlighet att överklaga åtgärdsprogram En elev ska ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som ska ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret. behöver ett särskilt åtgärdsprogram utformas. Detta utformas av skolpersonalen i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare. Men ibland får eleverna inget åtgärdsprogram eller också får de ett program som håller alldeles för låg kvalitet. har länge drivit att elever i dessa fall ska ha rätt att överklaga, något som regeringen nu också föreslår. Vi välkomnar detta. 12Gemensamt rödgrönt förslag: Trygghet och studiero Att skolmiljön präglas av trygghet och arbetsro är en central förutsättning för att eleverna ska kunna tillägna sig kunskap och utvecklas socialt. Den kränkande behandling som förekommer i skolan måste motarbetas med kraft, och alla vuxna i skolan bär ett ansvar för detta. Regeringen har både i denna och tidigare propositioner försökt ta upp detta, men regeringens snäva synsätt utgör ett problem. För det första har regeringen ett ensidigt fokus på disciplinära åtgärder. För det andra betraktas eleverna alltid som en del av problemet men aldrig som en del av lösningen. Såväl en vuxen som en elev i skolan kan både vara utsatt för och vara den som utsätter andra för kränkande behandling. En politik som i grunden betraktar elever som potentiella hot mot ordningen i skolan hamnar fel. Vi anser att förebyggande åtgärder generellt är av betydligt större vikt för att verkligen förhindra kränkningar än vad disciplinära åtgärder är. En välfungerande elevhälsa, liksom ett nära samarbete mellan skola, fritidshem och föreningsliv, är exempel på förebyggande arbete som behöver tillmätas större vikt. Sociala problem och kränkningar på en skola uppstår inte ur tomma intet det omgivande samhället och vårdnadshavarna behöver involveras mer och på ett bättre strukturerat sätt i arbetet för att alla elever ska ha en trygg skolgång. Ordningsregler och värdegrund ska diskuteras aktivt på varje skola. Företrädare för elever ska inte bara vara delaktiga i framtagandet av ordningsregler utan även i besluten om desamma. Vårdnadshavarnas roll måste betonas tydligare. Skolan ska ansvara för att även vårdnadshavarna involveras i framtagande och uppföljning av ordningsregler. Såväl rektor som personal bör ha en handlingsplikt, inte bara anmälningsplikt, när dessa fått kännedom om att en elev blivit utsatt för kränkande behandling, något som framhållits av . Det ska vara tydligt att plikten att anmäla och åtgärda problem inte bara gäller när en elev anser sig utsatt för kränkande behandling skolan ska göra en egen bedömning av om det inträffade kan vara ett exempel på kränkande behandling. Vi menar att den starka lagstiftning mot mobbning och kränkande behandling som vuxit fram i måste bli ännu bättre. Vi anser därför att lagstiftningen på detta område behöver utredas ytterligare. 12.1Regeringens förslag om disciplinära åtgärder Propositionen innehåller förslag på åtgärder som inte anser är acceptabla. En sådan är möjligheten till kvarsittning, oavsett om den sker efter skoldagens slut eller innan den ordinarie undervisningen börjar. Det är inte en framåtsyftande åtgärd, och den löser inga problem. Kvarsittning är en bestraffning, och skolan ska inte syssla med bestraffningar. Regeringen skriver i 5 kap. 6 § i förslaget till skollag om åtgärder som behövs för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Ingen av de åtgärder som listas handlar om att komma till rätta med orsakerna till att en elev stör ordningen. Regeringen verkar tro att elever beter sig illa av ren illvilja. I verkligheten är det naturligtvis inte så, utan det finns orsaker till varför en elev beter sig som den gör. Enligt ska rektor och lärare i stället för att syssla med kortsiktiga bestraffningsåtgärder undersöka orsakerna bakom elevens beteende och vidta åtgärder för att komma till rätta med de eventuella missförhållanden som upptäcks. vill också understryka att det endast kan vara aktuellt att tillfälligt flytta en elev till en annan skolenhet då alla andra möjligheter att komma till rätta med den akuta situationen har uttömts. Regeringen ser det som ett självändamål att bestämmelser om disciplinära åtgärder är gemensamma för alla skolformer. Det anser inte vi att det är. Det är stor skillnad på vad som är relevant, möjligt och lämpligt beroende på om det rör förskola, grundskola, gymnasium eller vuxenutbildning. Det är grundläggande skillnader mellan myndiga och omyndiga och mellan det obligatoriska skolväsendet och det frivilliga. Lagstiftningen måste självklart anpassas därefter. 13Gemensamt rödgrönt förslag: Elevhälsa Skolan har ett ansvar för att skapa en god lärandemiljö för elevernas kunskapsutveckling och personliga utveckling. Arbete med elevhälsa bör i stor utsträckning vara förebyggande och ha en hälsofrämjande inriktning. Hälsa innebär som WHO definierar det ett tillstånd av fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte bara frånvaro av sjukdom eller funktionshinder. Skolan kan t.ex. genom en aktiv skolledning, tydlighet och höga förväntningar från lärarna och en positiv psykosocial skolmiljö minska riskerna för problem bland eleverna. Vi välkomnar regeringens förslag att definiera vilka personalkategorier som måste finnas inom elevhälsans utbud. I regeringens förslag saknas dock en formulering med innebörden att den skolhälsovård som eleverna har rätt till ska vara kostnadsfri, något som finns i nu gällande skollag. Vi anser att dagens ordning givetvis måste gälla även och att detta ska vara tydligt utskrivet i skollagen. Elevhälsa ska anordnas i en sådan omfattning och vara lokaliserad på ett sådant sätt att den praktiska tillgängligheten för eleverna är mycket god. 14Gemensamt rödgrönt förslag: Avgifter i skolan Det är oklart vad regeringens förslag kommer att få för effekter. Det finns remissinstanser som har välkomnat förtydliganden om att tillåta möjligheten att ersätta kostnader för skolresor på frivillig väg eftersom de bedömer att skrivningen i nuvarande skollag resulterat i att ett stort antal kommuner avskaffat möjligheten till detta. Trots att regeringen föreskriver att aktiviteter som bekostas genom frivilliga insamlingar ska vara öppna för alla oavsett egna bidrag, och att kostnadsfria alternativ för den som inte bidragit inte är godtagbart, kan konsekvensen av regeringens förslag bli att förekomsten av avgifter ökar. Detta kommer sig av att signalen från regeringen till skolsektorn och det omgivande samhället blir att man inte ska dra sig för att finansiera denna skolverksamhet genom avgifter. En sådan utveckling kan vi inte acceptera. Att elever gemensamt och utifrån vars och ens förmåga samlar in medel till skolresor genom egna insatser, t.ex. försäljning av julkort, bör inte förbjudas så länge aktiviteten är öppen för alla oavsett insats. Att däremot institutionalisera att vårdnadshavare ska avsätta pengar till aktiviteter och resor i skolans regi innebär oavsett om aktiviteten är öppen för alla oavsett vårdnadshavarens vilja eller förmåga att bidra en stigmatisering av elever, och det riskerar att öka förekomsten av avgifter. Vi anser därför att s.k. frivilliga insamlingar för denna typ av aktiviteter inte ska tillåtas att bli praxis. Vi anser även att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna, vilket skollagen ger utrymme för, ska utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen så beslutar ska ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. 15Gemensamt rödgrönt förslag: Teoretiska antagningsprov i Regeringen föreslår ett bemyndigande att utfärda föreskrifter för antagningsprov som ska kunna användas för urval till utbildningar som kräver speciella färdigheter fr.o.m. årskurs 4 samt att närhetsprincipen vid antagning inte ska gälla vid de skolor och klasser som tillämpar dessa prov. Det är stor skillnad på att uppmuntra enskilda skolor att ha en viss profil och att tillåta huvudmännen att också sortera ut elever i efter vissa kunskapskrav. Genom att göra de undantag som finns för några få utbildningar med estetisk inriktning till norm för alla skolor får vi ett helt annat antagningssystem för . Den sammanhållna skolan eroderar om tillåter teoretiska antagningsprov som ett generellt instrument för antagning i , och det finns ingenting i regeringens förslag som säkerställer att teoretiska kunskapsprov inte blir . Regeringens förslag står också i strid med skolans kompensatoriska uppdrag och de positiva effekter som en blandad elevsammansättning ger. Vi anser därför att regeringens förslag ska avvisas. 16.1Gemensamt rödgrönt förslag: Förskolan och modersmålsundervisning Språk och lärande hör samman. Det är väl belagt att den som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre möjligheter att lära sig svenska och att utveckla kunskaper inom andra områden såsom matematik. Stöd för barn med annat modersmål än svenska är därför mycket viktigt i förskolan, särskilt för yngre barn som är i färd med att utveckla språk och identitet. Förskolan ska bidra till att modersmålet utvecklas så att barnen kan kommunicera såväl på sitt modersmål som på svenska. Vi välkomnar regeringens förslag att föra in bestämmelserna om modersmål i förskolan i skollagen. Däremot anser vi, i likhet med och , att skrivningen bör skärpas så att barn i förskolan, precis som elever i , har rätt till modersmålsundervisning. Regeringen poängterar att dess förslag inte innebär någon reell skärpning av förskolebarnens möjlighet att få stöd i att utveckla sitt modersmål utan endast ett förtydligande av dagens regler. Vi menar att förskolans uppdrag ska skärpas i detta avseende. 16.2Utvidgad rätt till modersmålsundervisning i Även grundläggande bestämmelser om modersmål i förordningen om föreslår regeringen ska flyttas till lag. Det anser är bra. I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som vill ta bort. Regeringen har inte fört över denna bestämmelse till lagen, men det betyder inte att den tas bort ur förordningen. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . 16.3Förbättrade möjligheter till ämnesundervisning på andra språk Regeringen föreslår bättre möjligheter att bedriva ämnesundervisning på andra språk än svenska. ser det som mycket positivt och anser att detta bör skapa bättre möjligheter att bedriva ämnesundervisning också på elevernas modersmål. Bristande kunskaper i svenska ska inte innebära sämre möjligheter att tillgodogöra sig undervisningen i andra ämnen. Nyanlända elever som har en god skolbakgrund upplever ofta att deras ämneskunskaper får ligga i träda medan de enbart ägnar sig åt att lära sig svenska. Det är inte acceptabelt, och det är därför viktigt att skolan erbjuder ämnesundervisning på modersmål som man satsar på undervisning i såväl modersmål som svenska språket. anser att det är bra att förskolan blir en egen skolform men vill understryka vikten av att undvika att förskolan blir alltmer lik skolan. Leken är en viktig del av förskolans verksamhet, även den fria leken. Barn måste få vara barn, och de allra flesta kommer att spendera åtminstone i skolan och många kommer att befinna sig i utbildning längre än så. 17.1Gemensamt rödgrönt förslag: Förskolans ledning Vi anser, i likhet med bl.a. och , att även förskolans chef ska benämnas rektor och inte förskolechef. Det är en logisk följd av att förskolan blir en egen skolform, och att behålla benämningen förskolechef innebär därmed främst en form av statusgruppering gentemot rektorer i övriga skolformer. Regeringens argument för att behålla benämningen är också just att framhåll[a] den särart som verksamheten i förskolan även framöver kommer att ha jämfört med verksamheten i skolan. 17.2Barnomsorg på obekväm arbetstid En fungerande arbetslinje förutsätter att både kvinnor och män kan arbeta oavsett om man är samboende eller ensamstående förälder. Vi vet att många har det väldigt slitigt med att få ihop livet och omsorgen om sina barn om man inte har regelbundna arbetstider och arbetar under normal arbetstid. Detta kan givetvis gå ut över barnens trygghet och rätt till omsorg. Vi anser att föräldrarnas och barnens ställning behöver stärkas, och barnomsorgen på obekväm arbetstid behöver byggas ut. Regeringen bedömer att det förslag man lägger endast förtydligar det gällande rättsläget. Vi menar att det föreslagna åläggandet på kommunerna att sträva efter att erbjuda omsorg på obekväm arbetstid inte är nog; en ny lagtext måste gå längre. När en förälder så begär ska en utomstående granskning av förälderns och barnets reella behov av offentligt anordnad omsorg ske. Om granskningen ger vid handen att offentligt anordnad omsorg på obekväm arbetstid är befogad ska omsorg erbjudas. 17.3Gemensamt rödgrönt förslag: Barnomsorgspeng Vi vill ha en pedagogisk verksamhet med så hög kvalitet som möjligt. Därför har vi motsatt oss regeringens förslag till barnomsorgspeng. Barnomsorgspengen innebär att alla kommuner tvingas införa ett system utan att några som helst hänsyn tas till lokala förhållanden. De krav som de borgerliga partierna beslutat att ställa på pedagogisk omsorg är också både otydliga och låga; förskolans läroplan behöver inte följas, och det saknas utbildningskrav på dem som ansvarar för verksamheten och på de anställda det räcker med erfarenhet av att ha arbetat med barn. Därför anser vi att barnomsorgspengen ska avskaffas. All barnomsorg oavsett omsorgsform ska vara kvalitetssäkrad. 17.4Gemensamt rödgrönt förslag: Arbetsmiljölagen i förskolan Frågan om huruvida arbetsmiljölagen ska omfatta förskolan har utretts i flera omgångar. Vår inställning är att arbetsmiljölagen, som en konsekvens av att förskolan blir en egen skolform, i tillämpliga delar ska utvidgas till att även omfatta barn i förskolan. Detta är även rimligt om man beaktar förskolans generella utveckling. Vi föreslår därför att regeringen uppdras att återkomma med förslag på hur lagstiftningen kan utformas utifrån denna ståndpunkt. 18.1Gemensamt rödgrönt förslag: Behörighet till gymnasieskolan Regeringen föreslår att det som huvudregel ska krävas godkänt i åtta ämnen för att vara behörig till gymnasieskolans yrkesförberedande program och godkänt i tolv ämnen för de studieförberedande programmen. Vi anser att lika villkor ska råda. En tydlig och generaliserad uppdelning av behörighetskraven skulle ge en stark signal till både elever och föräldrar om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på och därmed kraftigt minska deras framtida valmöjligheter. Att dra en knivskarp gräns mellan yrkes- och studieförberedande programs behörighetskrav är inte heller befogat enskilda yrkesförberedande program kan mycket väl kräva lika stora förkunskaper som studieförberedande program eller större. Regeringens förslag bygger på en föreställning om att eleverna på yrkesförberedande program är mindre begåvade och studiemotiverade än andra elever. En sådan föreställning är osaklig. Vi föreslår därför att besluta att det som huvudregel ska krävas godkänt i åtta ämnen däribland svenska, engelska och matematik för antagning till alla gymnasieprogram. 18.2Gemensamt rödgrönt förslag: Gymnasieskolan och högskolebehörighet har genom behandlingen av regeringens proposition 2008/09:199 beslutat att yrkesförberedande program inte längre ska ge grundläggande behörighet till högskolan. Vi menar att detta är fel.