ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sk301 · 2010-10-20 00:00:00 — Beskattning av riskvilligt kapital tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskkapital. Vårt lands välstånd är till stor del beroende av att vi har växande och välmående företag. Därför behövs ett klimat som välkomnar nya initiativ, där företagare välkomnas och där investerare är en uppskattad och värdefull del. Med fler kvinnor och män som ser entreprenörskap och företagande som naturligt och självklart kommer vårt land att stärkas. Alliansregeringen har redan tagit många viktiga steg för att uppmuntra, förenkla och underlätta för företagande. Det framgår inte minst i skriften Växtkraft som beskriver 172 olika insatser och områden som främjar jobb och företagsamhet i hela landet. Ett återkommande bekymmer för många företagare in spe och för mindre företag som vill växa är frågan om riskvilligt kapital. Flera undersökningar visar att företag stannar i växten på grund av att det saknas eller är brist på riskvilligt kapital. Borttagandet av förmögenhetsskatten är i sammanhanget en viktig markering och något som underlättar tillgång till kapital i . Det behövs dock fler åtgärder för att ta bort befintliga hinder för tillväxt. En översyn av beskattning av riskvilligt kapital är ett av flera viktigt steg för ökat företagande och för framtida kapitalförsörjning. Det bidrar till ökat företagande och därmed i förlängningen till ökat välstånd. har affärsänglar allt oftare uppmärksammats. En affärsängel investerar kapital i och tillför kunskap till företag med tillväxtpotential. Affärsängeln är oftast en person med erfarenhet och kunskap av företagande som genom att tillföra kapital, kompetens, engagemang och sitt nätverk hjälper företag att utvecklas. Eftersom affärsänglar är privata investerare kan de vanligtvis ta snabbare investeringsbeslut än andra som de investerar lägre belopp än riskkapitalbolagen och som de engagerar sig personligen i företagen. Affärsängelns finansiella medverkan kan förstås ske på olika sätt. Affärsängeln kan köpa in sig i företaget och, eller kanske enbart, låna ut pengar till företaget. Enligt är det svårt att få fram tillförlitlig statistik över hur många och stora affärsängelinvesteringar som görs i . En uppskattning av volymen är . Gjorda uppskattningar visar också på att det informella riskkapitalet i tidiga investeringsskeden kan vara så stort som 46 gånger det formella riskkapitalet (via riskkapitalbolagen). Eftersom risken för affärsänglar bedöms högre än för vanliga investerare finns det goda skäl att stärka de nätverk som finns och också se över beskattningen av det kapital som investeras. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Sk302 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fastighetsskatt på vindkraftsanläggningar. Vårt land står inför en kraftfull utbyggnad av vindkraften, från dagens produktion på knappt till , dvs. det erfordras 2000 nya vindkraftsanläggningar inom den kommande . Detta är mycket positivt för energibalans, och vindkraften är en mycket miljövänlig energiproduktion. En förutsättning för att vindkraften ska bidra till denna utveckling är att bygderna där vindkraften byggs får del av det värde som vindkraften genererar. Det finns starka krafter från berörda bygder och kommuner som ställer krav på detta. Några exempel är det brev som tiokommungruppen i skickat till regeringen, och den politiska viljeyttring som styrelsen för kommunförbundet i lämnat till kommunerna och de politiska partierna i . Kommunerna i har antagit vind-kraftspolicies innehållande följande krav: Berörda bygder ska få del av bygdepeng/återföringsmedel som utbetalas och som utgör av bruttovärdet av producerad el. Dessa medel ska främst nyttjas till insatser för uthållig utveckling i de bygder som berörs. Lokala aktörer ska erbjudas möjlighet att köpa in sig i vindkraftsanläggningarna till . Några kommuner, bland annat , har också antagit riktlinjer för bygdepeng från vindkraft och ställt krav på återföringsmedel från vindkraftsanläggningar som drivs i området. Flera andra länder, bland annat och , införde 2009 ny lagstiftning för att garantera att en del av vindkraftens värde stannar kvar i de berörda bygderna. Vi ser helst ett nationellt system som garanterar att en rimlig del av vindkraftens värde stannar i bygden införs. Det finns flera olika sätt att åstadkomma detta, bl.a. återföringsmedel till bygderna, främjande av lokalt ägande och att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar tillfaller kommunerna. Därmed skapas ett uthålligt system för lokal utveckling, och det underlättar lokal acceptans för vindkraft. Dessutom skapar ett sådant system ett engagemang för lokal utveckling. Vindkraft och vattenkraft är naturresurser som ej skapar så många permanenta arbetstillfällen till skillnad från kärnkraft, gruv- och skogsnäring. Ett första steg, som kan genomföras snabbt, är att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna där anläggningarna är lokaliserade istället för att utgå till staten. På så sätt garanteras att kommunerna får del av vindkraftens värde, utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetablering. Fastighetsskatten uppgår till ca /MW och ger för en anläggning på 20 MW en årlig intäkt till kommunen på . Frågan om bygdepeng och främjande av lokalt ägande är i högsta grad aktuell i de kommuner där utbyggnad av vindkraft är aktuell. Flera kommuner har som beskrivits formulerat krav i särskilda policies. Vår uppfattning är att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna. Denna princip är en viktig del i en modell med bygdepengar till berörda bygder och främjande av lokalt ägande. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna.
mot · GY02Sk303 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen skyndsamt handlägger tidigare tillkännagivande till regeringen om tonnageskatt. Frågan om införande av tonnageskatt var senast uppe i kammaren . Den här gången avslogs vår motion med den något udda motiveringen: Utskottet utgår ifrån att frågan ska kunna få sin lösning utan att ska behöva besluta om ännu ett tillkännagivande till regeringen. Året innan, , avslogs vår motion med förslag om införande av tonnageskatt med hänvisning till pågående utredningar. Den ytterligare förseningen är inte acceptabel då gjort ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt måste påskyndas. Det är nu viktigt att regeringen skyndar på sin verkställighet av beslut. Vår förhoppning är att frågan ska anses färdigutredd och att regeringen äntligen kan komma till beslut. Tonnageskatt innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygens nettodräktighet, vilket anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. Begreppet tonnageskatt används internationellt, men det är inte en skatt utan i stället ett sätt för rederiet att beräkna inkomsten av den del av verksamheten som kan hänföras till transport av gods eller passagerare. Den del av rederiets inkomst som beräknas med stöd av tonnageskattereglerna ska läggas samman med rederiets övriga inkomster och beskattas med den bolagsskattesats som tillämpas på näringsverksamhet i övrigt. Tonnageskatten är viktig för att handelsflottan i ska utvecklas och få likvärdiga förutsättningar som andra EU-länder. Detta bör ske för att undvika att framtida investeringar kommer att läggas utanför i länder där rederierna känner att konkurrenskraften är bättre. Vissa stater erbjuder redare att registrera sina fartyg i öppna register och segla under så kallad bekvämlighetsflagg. Flertalet sjöfartsnationer i Europeiska unionen (EU) har i syfte att stödja sina sjöfartsnäringar och förmå redare att återregistrera fartyg under nationell flagg eller att landet infört system med tonnageskatt. Att införa ett tonnagebaserat system för sjöfarten skulle göra att den svenska näringen fick likartade villkor som sina konkurrenter och att verksamhet och arbetstillfällen därför kan utvecklas i . bör därför uppmana regeringen att påskynda verkställigheten av beslut om att lagstifta om tonnageskatt. i (S)
mot · GY02Sk305 · 2010-10-20 00:00:00 — Avdrag för uthyrning av andrahandsbostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare se över ökade avdrag för uthyrning av andrahandsbostäder. I regeringens budget höjs beloppsgränsen för avdrag för uthyrning av bostad i andra hand från till . Detta är en välkommen förändring som kommer att få effekt, speciellt i storstadsområden där bostadsbristen är tydlig. är det svårt att få bostad i storstadsområdena. Detta är speciellt problematiskt för yngre människor som inte kan flytta hemifrån och få en egen bostad. Efterfrågan på bostäder överstiger utbudet, och trots att flera bostäder byggs tar det tid innan de är inflyttningsbara. Trösklarna för att komma in på bostadsmarknaden är höga för den som inte har rätt kontakter eller pengar. Ett sätt att komma åt detta problem är att ytterligare höja avdraget för dem som kan tänka sig att hyra ut ett rum eller delar av sin bostad i andra hand. Med ett högre avdrag får privatpersoner större möjligheter att t.ex. göra enklare ombyggnationer. En ökad avdragsrätt skulle också skapa en mer flexibel bostadsmarknad inte bara för dem som redan bor i storstadsregionerna utan även för dem som får jobb på annan ort och flyttar dit, för . Att bostadsmarknaden fungerar är en nödvändig förutsättning för att vi ska få en mer flexibel och bättre fungerande arbetsmarknad. Därför bör regeringen, i mån av ekonomiskt utrymme i budgeten, se över om det finns möjlighet att ytterligare höja avdraget för uthyrning av andrahandsbostäder.
mot · GY02Sk306 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra arbetsgivaravgiften i deklarationen. Svenskarna underskattar hur mycket de betalar i skatt. Arbetsgivaravgiften som är en stor del av en löntagares skattebörda är osynlig för de flesta. När en arbetsgivare betalar ut i lön till en anställd måste ytterligare betalas in till staten i form av arbetsgivaravgift. För ungdomar, personer i nystartsjobb och äldre finns olika undantag från avgiften. Arbetsgivaravgiften skapades ursprungligen som en avgift genom vilken företagen skulle finansiera olika socialförsäkringar för de anställda, exempelvis allmän sjuk- och föräldraförsäkring. Det de flesta arbetstagare missar är att man betalar in en skatt utöver den skattesats som redovisas på lönebeskedet. Att många inte är medvetna om hur stor arbetsgivaravgiften är, är ett problem. Att göra arbetsgivaravgiften mer synlig för alla är något som borde vara självklart och något som staten borde redovisa öppet och tydligt för alla. Att redovisa arbetsgivaravgifterna tydligt för inkomsttagarna borde vara en självklarhet som gör det tydligt hur hög skattebördan är. Om vi hade varit bättre på att visa dessa osynliga skatter hade t.ex. jobbskatteavdraget blivit mer synligt för löntagarna. Att redovisa arbetsgivaravgiften i löntagarbeskedet är ett sätt att göra det tydligt men också att göra den tydlig i den årliga deklarationen. Alla har rätt att veta hur mycket pengar de betalar in till staten och vilket det egentliga skattetrycket är.
mot · GY02Sk307 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om entreprenörskapsfonder. Att främja entreprenörskap och entreprenörer är ett av de viktigaste verktyg vi har för att skapa fler arbetstillfällen och se ett hälsosamt och utvecklat näringsliv som står sig i konkurrensen gentemot omvärlden. Att skapa ett klimat som främjar entreprenörskap är inte något man gör i en handvändning, det gäller att våga tänka fritt och våga tänka om . Förutom att fortsätta att göra det enklare att vara företagare genom en lättare lagstiftning och byråkrati finns det andra praktiska hinder som ibland kan sätta käppar i hjulet för att våga ta steget och arbeta med den företagsidé man går och drömmer om. Regeringen arbetade förra mandatperioden och fortsätter även med att minska den byråkratiska bördan för företagare. Det är bra. Det finns ytterligare saker som vi kan göra för att stimulera entreprenörskapstanken. Kunskapsintensiva företagsidéer kan ha svårt att ta sig in på marknaden, trösklarna är höga för att investeringskostnaderna är det. Vi behöver bli bättre i på att använda oss av aktuell forskning och utveckling i vårt näringsliv. Många av stora företag lyckas väldigt bra med det, de samverkar med högskolor och universitet och är med och finansierar forskning som kan ge dem bättre konkurrens fördelar. Men en större dynamik behövs. Det ska vara en självklar del för landets forskare på högskolor och universitet att även tänka tanken om företagande. Fonder för företagande och entreprenörskap är ett sätt att stimulera både tanken på företagsstart och viljan att se möjligheter med det. Fonderna ska vara en grund för att få investeringskapital in i de nya företagen. Företagen ska genom detta inte behöva känna att de säljer ut sina styrelseposter utan egen kontroll. Fonderna kan utformas efter olika riktlinjer och krav. Det behöver inte vara lansering och försäljning av nya robotar och tekniktungt företagande som beviljas fondfinansiering utan det kan lika väl handla om företag som vill komma in på sjuk- och omsorgsmarknaden. Att finansiera skapandet av dessa fonder är inget som staten i sig ska ägna sig åt, utan det är snarare så att staten ska skapa möjligheter för redan existerande företag och privatpersoner att avsätta pengar. Denna avsättning ska de sedan kunna göra avdrag för. Genom att skapa ett klimat där både viljan att vara med och finansiera nya företag likväl som att vilja starta och driva företag kommer näringsliv bli både konkurrenskraftigt och arbetsskapande.
mot · GY02Sk308 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av villkoren för friskvårdsförmånen. Hemmet och arbetet har utvecklats till att bli en alltmer datoriserad och stillasittande miljö. Därför är det av största vikt att avsätta tid för fysiska aktiviteter. Genom motion och friskvård kan skador förhindras och riskerna för allvarliga sjukdomar som hjärt-kärlsjukdomar, diabetes och fetma begränsas. Såväl som många arbetsgivare har uppmärksammat fördelarna med motion och friskvård, varför stora delar av dessa aktiviteter klassas som skattefria friskvårdsförmåner. Bidraget som arbetsgivarna ger till sina anställda för att motivera till fysisk aktivitet kan subventioneras skattefritt i enlighet med regler. Urvalet av aktiviteter berättigade till förmånen är dock begränsat. Skattefri motion eller friskvårdsaktiviteter är exempelvis gymnastik, bowling, tennis, squash, fotboll samt olika typer av dans och även massage av olika slag. Sporter som kräver dyrare utrustning omfattas inte av skattesubventionen, även om det alltid är just aktiviteten och aldrig utrustningen som subventioneras. Samtliga sporter som innehåller fysisk aktivitet och främjar både fysisk och psykisk hälsa bör enligt vår mening omfattas av samma skattesubvention. Utövaren står själv för utrustningen, men möjligheten att skattesubventionera aktiviteter som exempelvis golf, som blivit en folksport, eller ridning, segling och skidåkning bör finnas för den arbetsgivare som har utövare av dessa sporter bland sina anställda. Arbetsgivaren har möjlighet att investera en viss summa som den anställda får använda till valfri fysisk aktivitet, och denna fysiska aktivitet bör enligt oss således vara helt och hållet valfri.
mot · GY02Sk309 · 2010-10-14 00:00:00 — Slopa den allmänna fastighetstaxeringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fastighetstaxeringen. Systemet med rullande fastighetstaxering hade ursprungligen två syften, dels att fastställa ett förmögenhetsvärde som kunde utgöra underlag för beräkning av förmögenhetsskatt, dels att utgöra underlag för årlig beräkning av fastighetsskatt. Förmögenhetsskatten är avskaffad, och med det nya systemet med fastighetsbeskattning och de takregler som införts saknas behov av en rullande fastighetstaxering. Som underlag för beräkning av framtida fastighetsskatt bör dagens taxeringsvärden ligga kvar oförändrade. För nyproducerade fastigheter bör ett schablonvärde fastställas baserat på produktionskostnaden eller på ett genomsnitt av taxeringsvärden på orten för likvärdiga fastigheter. För långivare har taxeringsvärdet fått en allt mindre betydelse, de flesta långivare efterfrågar i stället utförliga marknadsvärderingar för att bedöma säkerheten vid belåning. Fastighetstaxeringen skapar onödigt arbete för fastighetsägare och skattemyndighet och kostar stora pengar. Systemet med löpande fastighetstaxering bör därför avskaffas.
mot · GY02Sk310 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna för fåmansbolag. Fåmansbolagsreglerna i skattelagstiftningen (3:12-reglerna) har glädjande nog lindrats en del sedan Alliansen vann valet . Men är regelverket oerhört komplicerat, och den som har rätt konsulthjälp och tidsmässig framförhållning kan i praktiken ofta gå runt många av reglerna. Det är hög tid att överväga om hela eller huvuddelen av regelverket helt enkelt kan avskaffas. De små skattefördelar som reglerna förhindrar äts med stor sannolikhet upp genom att reglernas blotta existens gör att många avstår från att starta eget eller att befintliga fåmansföretag har ett mindre intresse av att växa. En analys bör därför göras av regelverkets positiva och negativa effekter på sysselsättning, företagande och skatteintäkter. Om de negativa effekterna visar sig överväga borde regelverket kunna avskaffas helt eller delvis utan att det skadar statsfinanserna. Om en översyn visar att reglerna trots allt behövs, bör regelverket förenklas ytterligare och göras mer överskådligt för den enskilde företagaren.
mot · GY02Sk311 · 2010-10-22 00:00:00 — Villkoren för små bryggerier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholskatt för små bryggerier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om små bryggeriers villkor för distribution.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. och har en tradition att brygga öl som sträcker sig tillbaks till medeltiden. Öl har varit en central del i vår mat- och dryckeskultur . står bryggerinäringen för många arbetstillfällen runt om i landet. Vid sidan av de stora aktörerna finns ett stort antal bryggerier som producerar öl i mindre skala. Mikrobryggerierna står för en ölproduktion med siktet ställt på hög kvalitet. Lokala råvaror är ett för många mikrobryggerier. Alkoholskattens utformning riskerar att slå hårt mot de mindre bryggerierna, vars marginaler är mindre än de större producenternas. Mikrobryggerierna i producerar ofta mindre kvantiteter till högre kostnader och därmed också högre pris. En hög alkoholskatt leder till en ännu större prisskillnad mellan mikrobryggeriernas produkter och massproducerad öl. EU-lagstiftning tillåter emellertid progressiv punktskatt på öl, där medlemsstater kan sätta lägre alkoholskatt på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Det innebär att de nedsatta skattesatserna inte får tillämpas på företag som producerar mer än 2000 hl öl . Vidare får de nedsatta skattesatserna inte sättas under den nationella standardsatsen för punktskatt. Nuvarande regelverk för distribution är ett hinder för många mikrobryggerier. Ett bryggeri är garanterat möjligheten att finnas representerat i de tre geografiskt närmast belägna Systembolagsbutikernas sortiment. måste bryggerierna förbinda sig till att, vid efterfrågan, leverera till samtliga butiker i landet. Det blir mycket kostsamt för bryggerierna, framför allt vid långväga beställning av mindre partier. Dessutom missgynnas bryggerier i mindre tätbefolkade regioner, där de tre närmaste Systembolagsbutikernas omsättning ofta bara är en bråkdel av den hos de tre närmaste butikerna i storstäderna. Som ledande matland är en fortsatt bred, högkvalitativ och småskalig ölproduktion i av betydande värde. Därför bör villkoren vad gäller tillgänglighet, distribution och beskattning ses över och anpassas även för att ge mindre producenter relevanta förutsättningar att konkurrera.
mot · GY02Sk312 · 2010-10-19 00:00:00 — Avdragsrätt för friskvård till privatpersoner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över lagstiftningen i syfte att införa avdragsrätt för enskilda för folkhälsofrämjande åtgärder. Samhället satsar stora summor på ohälsan genom sjukvård, läkemedel och ersättning till sjuka. Trots att vi vet att många sjukdomar orsakas eller förvärras av vår livsstil läggs relativt lite fokus på förebyggande hälsoarbete. Många hälsoproblem såsom övervikt, utmattningssyndrom och andra kroniskt stressrelaterade tillstånd kan dock förebyggas av enkla åtgärder såsom motion, god kosthållning och stresshantering. Det är inte lätt att ändra en osund livsstil, även om vi är väl medvetna om konsekvenserna av den. Framgång med detta kan emellertid leda till exempelvis minskat behov av läkemedel och sjukskrivning. Därför bör samhället uppmuntra och stimulera positiva förändringar i livsstil. Denna insikt har lett till att det finns en möjlighet för företag att bidra till sin personals hälsa genom att erbjuda friskvård med avdragsrätt på skatten. Frågan är varför staten gör skillnad på anställda och personer som inte arbetar, t.ex. studenter, arbetslösa och pensionärer. Detta gäller även de arbetstagare hos arbetsgivare som inte erbjuder friskvård som personalförmån. Oavsett om individen har en arbetsgivare som tar kostnaden för friskvården eller inte finns dessa positiva effekter. Därför borde även personer utan arbetsgivare eller med arbetsgivare som inte erbjuder friskvård få samma möjlighet att göra motsvarande skatteavdrag för privatfinansierad friskvård. Förutom ökat välbefinnande och minskat lidandet för individen ger hälsovinster positiva effekter på samhällsekonomin. En förbättrad folkhälsa borde delvis kompensera statens bortfall i skatteintäkter genom minskade utgifter för sjukvård och sjukskrivningar och ökade intäkter i form av inkomstskatt då fler kan arbeta. Genom att fler kan arbeta och längre upp i åldrarna stärks även arbetslinjen. Förslaget avviker från den grundläggande principen i skattesystemet att avdrag inte medges för olika former av privata levnadskostnader. Även om principen i sig är rimlig finns det undantag för att uppnå andra viktiga mål. Skatterabatt för nyttjande av vissa tjänster som rör det privata har visat sig vara framgångsrika för att både skapa nya tjänster och avlasta hushållen vissa arbetsinsatser. Även i detta fall bör vi ta hänsyn till att privatkonsumtionen av friskvård kan få positiva effekter på statskassan, både direkt och indirekt. Jag föreslår därför att regeringen i ett första skede tillsätter en utredning för att se över konsekvenserna av en generell avdragsmöjlighet för privatpersoner för personlig friskvård.