ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub273 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att information om barnsexhandel och barnsexturism bör vara en obligatorisk del av turismutbildningar i på gymnasienivå, eftergymnasial nivå och högskolenivå. Barnsexturismen i världen är stor. Runt tre miljoner barn utnyttjas och kränks . Turister från i-länder reser till ekonomiskt fattigare länder i , , eller . Bland barnsexturisterna finns även svenskar. Det är inte någon särskild personlighetstyp som är den typiska förövaren, utan alla åldrar och samhällsklasser är representerade. Starka kopplingar finns mellan barnsexturism och människohandel med barn för sexuella ändamål. För att efterfrågan på barnprostituerade skall tillfredsställas, fraktas barn till olika turistdestinationer runt om i världen. Övergreppen dokumenteras och säljs vidare över Internet för konsumtion i andra länder. Kopplingen mellan barnsexturism och barnpornografi är därmed stark. Människor som arbetar inom turismindustrin har i regel otillräckliga kunskaper om barnsexturism och dess negativa effekter för de samhällen där den existerar. Turismindustrin vet heller inte alltid hur den kan engagera sig för att stoppa barnsexturism. Det är av vikt att turismutbildningarna har djupa kunskaper om barnsexturism. Som anställda inom resebranschen kommer de att ha en viktig roll i avståndstagandet och kampen mot barnsexturism. Barnsexturism diskuteras inte på turismutbildningarna, trots den potentiella roll som anställda i resebranschen kan spela, för att bekämpa och ta avstånd ifrån barnsexturism. För att visa att frågan är prioriterad och för att studenterna skall få en helhetssyn på turismsektorn, är det av yttersta vikt att information om barnsexhandel och barnsexturism ingår som en obligatorisk del av turismutbildningarna på gymnasienivå, eftergymnasial nivå och högskolenivå.
mot · GY02Ub274 · 2010-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda studentinflytande och studiesocial verksamhet vid universitet och högskolor. är det inte längre obligatoriskt för studerande vid högskolan att vara medlem i en studentkår. (De båda privata stiftelsehögskolorna och har dock beslutat att behålla obligatoriet.) Studentkårerna fyller dock samma funktion som tidigare: att ta tillvara studenters intressen, företräda dem i nämnder och styrelser, granska utbildningskvaliteten, bedriva studiesocial verksamhet m.m. När medlemskapet nu har blivit frivilligt har många kårer halverat sitt medlemsantal, vilket har minskat intäkterna. Många lärosäten ger därför kårerna ekonomiskt stöd för att de ska kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet. Det har den nackdelen att kåren hamnar i beroendeställning till lärosätet som den ska granska. De resurser som används skulle kunna användas till att förbättra utbildningen. När beslutet fattades om att kårobligatoriet skulle upphöra var berett att medverka till en förändring av studentkårerna med utgångspunkt i det förslag som utredaren presenterar i betänkandet Frihet för studenter om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas (SOU 2008:11). En nödvändig förutsättning för att vi skulle stödja ett sådant förslag var dock att statsbidraget till studentkårernas verksamhet inte blev mindre än vad som föreslås i betänkandet. Tyvärr är reformen underfinansierad eftersom regeringen har beviljat ett statsbidrag som är mindre än en tredjedel av vad utredaren föreslog. Verksamheten vid studentkårerna blir stympad och möjligheten att utöva sitt inflytande försämras. För att åtminstone kunna säkra ett minimum av studentinflytande kommer högskolorna och studentkårerna att tvingas göra nedskärningar i den övriga verksamheten, som framförallt handlar om studiesociala frågor. Ett av dessa områden där kårernas arbete har betydelse är strävan att öka mångfalden vid högskolan. Vid många av de större studentkårerna finns det personer anställda för att arbeta med jämlikhets- och jämställdhetsfrågor. Vi anser att det är omöjligt att öka mångfalden, motverka diskriminering och skapa jämställdhet på högskolan om inte studenterna tar aktiv del i detta arbete. Därför måste det även finnas ett statligt stöd till den studiesociala verksamheten för att finansiera detta, precis vad som föreslogs i utredningen. Vid högskolorna försöker nu studentkårerna själva hitta olika lösningar för att finansiera verksamheten. Det grundläggande problemet att statens anslag är för låga har de dock inget inflytande över. När beslutet nu har trätt i kraft bör det tillsättas en utredning med uppgift att göra en utvärdering av hur studentinflytandet fungerar i praktiken och komma med förslag som tryggar såväl studentinflytanden som den studiesociala verksamheten vid universitet och högskolor. Detta bör begära.
mot · GY02Ub278 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i gymnasieskolan. Användningen av droger bland unga är tyvärr är något som förekommer allt för ofta. Det är också oroande att det har blivit vanligare i skolorna och användandet kryper ner i åldrarna. Förstagångsanvändarna blir yngre och yngre. Tillgängligheten till droger har också ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Det är därför bra att regeringen har gjort det möjligt för polisen att drogtesta ungdomar under 15 vid misstanke om missbruk. En lag som trädde i kraft . Denna möjlighet borde utvidgas till gymnasieskolan då många ungdomar som vi möter ofta vittnar om att förekomsten av droger i skolan är vanlig och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Men oavsett omfattning så är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från oss inom politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan. Ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett liv bland droger och beroende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt.
mot · GY02Ub279 · 2010-10-19 00:00:00 — Social värdegrund i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en social värdegrund i skolan. Vi kan se ett allt mer förhärdat klimat i och omkring våra barns uppväxt, en trend med hårda ord och en tuffare attityd blir allt mer tydlig. Vi människor påverkas från så många fler håll jämfört med hur det sett ut historiskt, med allt fler tv-kanaler, Internet och sociala medier, ständig närvaro genom mobiltelefoner och så vidare. Det ställer allt högre krav på oss som människor om hur vi förhåller oss till varandra. På vilka premisser vi umgås med varandra, det sociala umgänget både virtuellt och reellt. Även om formerna förändras för social samvaro är grundförutsättningarna alltid desamma, att visa varandra respekt och empati ett krav för att fungera i sociala sammanhang. Att tidigt lära sig de sociala koderna och att bli en god medmänniska underlättas enligt mitt förmenande genom att man får kunskap i vett och etikett. Detta är inte minst viktigt att göra tydligt i den virtuella samvaron där man kan gömma sig bakom en anonymitet. Vi ser ofta exempel på mobbing i den virtuella världen, ursäktas detta genom att man inte öga mot öga måste stå för sitt beteende. Här finns mycket att vinna på att träna sin empatiska ådra, där man lär sig hur det upplevs och känns hos en medmänniska som blir orättvist behandlad. Sociala värdegrunder handlar väldigt mycket om att visa hänsyn och att respektera varandra. Det ger en förståelse för devisen om att vilja bemöta andra så som vi själva vill bli bemötta. Hur vi uppträder på ett bra sätt mot andra människor påverkar också vår tolerans och öppenhet för att alla är olika och har olika förutsättningar. En tolerans som är värdefull i alla sammanhang och som tränar oss i att ta till oss av nya intryck och värden. En kunskap som förbereder oss för livet och hur vi blir goda medmänniskor. En kunskap som lär oss hur vårt agerande påverkar våra medmänniskor, och som lär oss hur vi fungerar bäst tillsammans. Med anledning av detta vore det önskvärt med en översyn av möjligheten att betona den sociala värdegrunden i skolarbetet.
mot · GY02Ub280 · 2010-10-25 00:00:00 — Bättre utdelning av forskningsresultat i lärosäten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur lärosäten kan garanteras att få bättre utdelning av forskningsresultat som uppnås av enskilda forskare knutna till lärosätena. Vad gäller patenterbara uppfinningar finns lärarundantaget för just universitet och högskolor. Forskarna undantogs från annars gällande principer lag om rätten till arbetstagares uppfinningar (SFS 1949:345). En forskare har därför i utgångsläget full äganderätt till sådana forskningsresultat, om inte annat överenskommits. Ett avskaffande av lärarundantaget har utretts. Det har införts ett sekretesskydd men i övrigt har inga förändringar genomförts. Grundprincipen i är att den enskilde (också anställde) forskaren äger resultaten av sin forskning. Det innebär, att när något får genomslag och blir föremål för patent och registrering, äger inte lärosätet (eller staten) resultatet av forskningen, utan den enskilda personen/personerna. Nuvarande ordning kan ifrågasättas av flera skäl; det är offentliga medel som möjliggjort forskningen, forskartjänster är offentligt finansierade, och i princip kan den anställde gå iväg med produkten och tjäna pengar medan lärosätet står kvar utan medel och utan produkt. Jag anser att det måste ses över hur detta kan ändras för att garantera att lärosätet kan få en bättre utdelning av den forskning som bedrivs där.
mot · GY02Ub281 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studiebidraget bör fördelas jämnt över årets månader. Det finns många familjer, där barnbidrag och studiebidrag verkligen behövs och används till den gemensamma försörjningen med mat och kläder. Vissa familjer har inte det problemet, utan kan till och med avsätta den månatliga summan på till nöjen eller sätta in den på banken. Svårigheten för de familjer där studiebidraget är en nödvändig inkomst, är ofta månaderna juliaugusti. Skolan har lov men familjen behöver ändå pengarna, inte minst för att kunna göra något roligt , eller för det nödvändiga dagliga. En utjämning över årets månader vore mer rättvist. Det har fungerat så tidigare, , då det ändrades till att omfatta januarijuni och septemberdecember. Eftersom studiebidraget är kopplat till lektionsnärvaro, ska det krävas närvaro under läsåret för att även erhålla det .
mot · GY02Ub282 · 2010-10-25 00:00:00 — Värnande av den akademiska friheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över hur man kan öka de svenska universitetens och högskolornas självstyre och stärka den akademiska friheten. Det svenska universitetsväsendet har varit alldeles för centralstyrt. Trots att vi i vårt land har en tradition av relativt självständiga universitet som sträcker sig tillbaka många så har tidigare svenska regeringar ökat detaljregleringarna och beskurit universitetens frihet. Politiskt tillsatta personer, inte forskare, lärare och studentrepresentanter, har dominerat i universitetsstyrelserna, och politiseringen av forskningsanslagen har ständigt ökat. Trots att en del frihetsreformer initierades så finns det mycket som återstår att göra. De högskolor som ombildades till stiftelser och som skulle kunna tjäna som förebild för andra lärosäten är istället ifrågasatta av dem som hellre värnar den politiska kontrollen än forskningens frihet. Ett långsiktigt mål skulle kunna vara att driva att fler universitet och högskolor skulle få möjlighet att helt eller delvis bedriva sin verksamhet i stiftelseform utan politisk detaljstyrning av anslag och forskningsinriktning. Ett stärkande av den akademiska friheten kan också göra svenska universitet mer attraktiva, inte minst i ett alltmer internationaliserat landskap där stora forskningsprojekt som exempelvis den stora ESS-anläggningen i är i behov av utländska forskare som ofta har varit verksamma i forskningsmiljöer som är betydligt mindre reglerade än den svenska. En annan viktig reform som kan vara värd att beakta är en förstärkning av professorernas ställning. Införandet av de så kallade befordringsprofessorerna har i viss mån devalverat de gamla professurerna, försämrat deras anställningsskydd och därmed minskat deras möjligheter till oberoende. Detta bör ses över. behöver forskare som kan agera långsiktigt och självständigt. Detta är bara några exempel på den viljeinriktning borde sträva efter för att öka självständigheten för landets universitet och högskolor. Om skall försvara och förstärka sin ställning som ledande kunskapsnation så räcker det inte bara med större forsknings- och undervisningsresurser utan friheten och mångfalden måste också öka markant. Boriana (M)
mot · GY02Ub283 · 2010-10-21 00:00:00 — Utvärdering av skolans styrning och finansiering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Skolans styrning och finansiering Vid en analys av mål- och resultatstyrningen av skolan är det uppenbart att det finns många problem och oklarheter med den nuvarande styrningen av och ansvarsfördelningen inom skolan. Bland annat finns det oroväckande tendenser att bristande likvärdighet leder till att de sociala skillnaderna i skolan ökar. Orsakssambanden som ligger bakom denna negativa utveckling är inte helt klarlagda även om det finns såväl hypoteser som empiriska studier som tyder på att några av de stora skolreformerna under har haft en stor inverkan på utvecklingen. Därför behövs det en total utvärdering av det svenska skolväsendet och vi föreslår att det tillsätts en utredning med uppdrag att analysera och utvärdera skolans styrning och finansiering. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera och analysera de stora skolreformerna alltså om kommunaliseringen, det fria skolvalet och om fristående skolors etablering och dessas effekter på integration, jämlikhet, utbildningens kvalitet och alla elevers rätt till en likvärdig undervisning. Syftet med utvärderingen är att ta fram förslag för att stärka elevernas rätt till likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Detta bör begära.
mot · GY02Ub286 · 2010-10-25 00:00:00 — Registerkontroll av personer som bott utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta även personer som bytt vistelseland lämna utdrag ur belastningsregister från det tidigare landet vid anställning inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Det är en självklarhet att barn ska kunna känna sig trygga och säkra under sin dagliga vistelse i förskolan och skolan. Det är därför bra att det ställs krav på arbetsgivare inom barnomsorgen att ansvara för att den personal som finns inom verksamheten har barnets bästa för ögonen. Enligt den svenska lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg får endast personer som lämnar utdrag ur belastningsregistret anställas. Sådant utdrag gäller endast belastningsregistret i . Det finns ingen skyldighet för en person som bytt vistelseland att lämna utdrag ur belastningsregistret från det tidigare landet. Därmed kan en person både ha dömts och avtjänat ett straff i ett annat land utan att det kommer till kännedom vid anställning inom förskola, skola eller skolbarnsomsorg i . I takt med att rörligheten ökar på arbetsmarknaden växer också antalet nordiska och övriga europeiska medborgare som söker anställning i inom barnomsorgsverksamhet. En förändring som gör det tvingande för personer som söker anställning inom förskolan att lämna utdrag från belastningsregister i det land där hon eller han senast hade sin huvudsakliga hemvist, skulle öka skyddet för barnen inom förskolan. En sådan förändring kan också bidra till att minska den misstänksamhet mot manlig personal i förskolan som ibland förekommer såväl i medierna som bland föräldrar då män kopplas ihop med pedofili. Det rör sig om förutfattade meningar där alla män dras över samma kam vad gäller hur män uppträder. Det är för få män som arbetar inom förskolan och skolan. Förändringar på detta område måste underlättas, barn behöver såväl kvinnliga som manliga förebilder. En reformerad lagstiftning där skyldigheten att kontrollera belastningsregister även i andra länder är införd skulle kunna bidra till att minska förutfattade meningar om manlig personal inom förskolan och skolan och därmed bidra till att öka antalet män i dessa verksamheter.
mot · GY02Ub287 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för skolor att införa skoluniform. Debatten om skoluniformer brukar blossa upp med jämna mellanrum i och argumenten är väl kända på båda sidor. Förespråkarna menar att en skoluniform skulle kunna stoppa tävlingen om märkeskläder och minska mobbningen. Motståndarna menar att en skoluniform är otidsenligt och skulle utgöra ett ingrepp i den personliga friheten. Som det ofta är i kontroversiella frågor brukar båda sidor vara ganska säkra på sin sak och varje politiker har förmodligen fått frågan om på vilken sida man står. kan vi konstatera att utmaningen för elever, föräldrar och skolor ser väldigt olika ut i olika delar av landet. På vissa håll beskriver rektorer, lärare och elever själva en kultur där dyra märkeskläder blivit en klädkod som både exkluderar och skapar stress. Förespråkarna för skoluniformer brukar då mena att man genom en gemensam klädkod kan minska märkeshetsen som man stärker skolan som en plats för lärande. På andra håll i känner man inte igen sig i den bilden och hävdar istället att det egna valet av kläder är en lika självklar som naturlig individuell frihet som skolan knappast har med att göra. Om upplevelserna varierar från skola till skola och från stad till stad kanske det är dags att se över det regelverk som reglerar frågan om skoluniformer. I ett läge där skollagen ses över vore det därför naturligt att överlåta frågan till den enskilda skolan. Att frågan om skoluniform väcker känslor behöver inte betyda att politiken behöver besluta. Låt istället varje skola som fri avgöra frågan i samverkan med elever, föräldrar och lärare.
mot · GY02Ub289 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inrätta ett system för hur man kan låta elever överklaga sina betyg. Så gott som alla myndighetsbeslut kan överklagas. Detta är en viktig del i ett rättssamhälle att varje individ som anser sig ha kommit i kläm eller behandlats felaktigt av myndigheter bör kunna få sin sak prövad i domstol. Då betygssättning är myndighetsutövning bör också beslutet kunna överklagas. Då de faktiska grunderna och kriterierna för betygssättningen varierar stort mellan olika skolor och lärare är detta en angelägen fråga. Inte minst kan betygssättningen hos den enskilde vara avhängig av relationen till läraren. Betygssättning är kanske till och med det sammanhang där myndighetsutövningen är som minst enhetlig. Detta ställer högre och inte obefintliga krav på rättssäkerhet för den enskilde. är det viktigt att hitta ett system för hur be-tygsöverklaganden kan ske på ett så enkelt och smidigt sätt som möjligt. Riskerna är att överklagandeverktyget missutnyttjas och bidrar till en ökad administrativ börda för skolan. Regeringen bör därför se över frågan och komma med förslag på hur ett sådant system skulle kunna se ut.
mot · GY02Ub290 · 2010-10-21 00:00:00 — Förenklad tillståndsgivning för friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förenkla tillståndsgivningen för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. har den viktiga uppgiften att säkerställa att nya friskolor som etableras håller en adekvat utbildningsstandard. Att ansöka om tillstånd för att etablera en friskola är och bör därför innebära en omfattande granskning av den nya skolans förutsättningar att bedriva bra undervisning. Endast skolor som anses kunna leva upp till högt ställda krav bör få sitt tillstånd beviljat. är dagens system omständligt och omodernt då det tvingar etablerade friskolekoncerner som har erkänt hög pedagogisk kvalitet att börja om från början och söka ett helt nytt tillstånd för varje ny skola man etablerar. Tillståndet att bedriva friskolor bör vara ett allmänt tillstånd och bör inte behöva sökas på nytt varje gång en ny skola etableras inom en redan befintlig skolkoncern. För detta bör ett enklare och snabbare tillståndsförfarande tillämpas.
mot · GY02Ub291 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka teckenspråksutbildningen. Behovet av att kunna uttrycka sig och att kunna gör sig förstådd blir allt viktigare. Ett sätt att möjliggöra kommunikation är att behärska teckenspråket. I SOU 2006:54 framgår att exakt antal personer som är i behov av att förmedla sig via teckenspråk inte finns. Det talar dock för att mörkertalet är stort och att många med funktionsnedsättningar skulle få ett betydligt bättre liv såväl socialt som yrkesmässigt om de kunde kommunicera med teckenspråk. Den teckenspråksundervisning som finns utgår fortfarande ifrån den verklighet som rådde . Då flyttades barnen till specialskolor, till exempel till Manillaskolan i , och fick en förnämlig teckenspråksutbildning. bor barnen hemma och har rätt att få teckenspråksutbildning i förskolan och i skolan i den egna kommunen. Här finns stora brister då kommunerna inte har de utbildade lärare som behövs. finns ett fåtal rena teckenspråksskolor. Dessa är inte heller så attraktiva då föräldrarna vill ha sina barn hemma och vi vet att barnen mår bra av att ha kontakt med familjen i det dagliga livet. Kommunerna ska inte kunna välja bort att ha en bra teckenspråksundervisning och utbildning. Barnens framtid är helt beroende av att få ett språk de behärskar till , i annat fall är de hänvisade till ett liv i utanförskap och utanför samhällsgemenskapen. Föräldrar till barn som har särskilda behov, bl.a. döva och hörselskadade barn, har rätt till 240 timmars teckenspråksutbildning. Det är en kurs . Det man inte hinner lära sig eller om man vill utveckla språkkunskaperna får man bekosta på egen hand. Anhörigas möjligheter att lära teckenspråk är viktigt. Vad som händer när barn och föräldrar har svårt att kommunicera med varandra vet vi allt för väl. Det behövs en genomlysning av vilka brister som finns för att få fram förslag till hur teckenspråksutbildningen och undervisningen kan förstärkas.