mot · GX02Ub14 · 2010-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet 4.1Syftet med utbildningen inom skolväsendet5 4.2Gemensamt rödgrönt förslag: Alla skolor ska vara bra skolor6 4.3Gemensamt rödgrönt förslag: Tydligare uppdrag för skolan att vara en mötesplats6 4.4Gemensamt rödgrönt förslag: Elevens rätt till kunskap7 5.1Vikten av ökad lokal frihet7 5.2Alternativa läroplaner och kursplaner7 5.5Egna ämnen och lokala varianter9 5.6Undantag från skyldighet att sätta betyg9 6.1Gemensamt rödgrönt förslag: Kvalitetssäkrad betygssättning10 7Gemensamt rödgrönt förslag: Kvalitetssäkring och uppföljning11 8Kommunala och enskilda huvudmän11 8.1Gemensamt rödgrönt förslag: Lika regler för kommunala och enskilda huvudmän11 8.2Ytterligare förslag som gör villkoren mer lika12 8.3Samverkan mellan kommunala och enskilda huvudmän13 10.1Gemensamt rödgrönt förslag: Skriftliga omdömen ska inte vara betygsliknande13 10.2Inga skriftliga omdömen i ordning och uppförande14 11Elevers inflytande och rättigheter14 11.1Gemensamt rödgrönt förslag: Elevinflytande på riktigt14 11.2Formerna för elevers inflytande detaljregleras15 11.3Möjlighet att överklaga åtgärdsprogram15 12Gemensamt rödgrönt förslag: Trygghet och studiero15 12.1Regeringens förslag om disciplinära åtgärder16 13Gemensamt rödgrönt förslag: Elevhälsa17 14Gemensamt rödgrönt förslag: Avgifter i skolan17 15Gemensamt rödgrönt förslag: Teoretiska antagningsprov i grundskolan18 16.1Gemensamt rödgrönt förslag: Förskolan och modersmålsundervisning18 16.2Utvidgad rätt till modersmålsundervisning i grundskolan19 16.3Förbättrade möjligheter till ämnesundervisning på andra språk19 17.1Gemensamt rödgrönt förslag: Förskolans ledning19 17.2Barnomsorg på obekväm arbetstid20 17.3Gemensamt rödgrönt förslag: Barnomsorgspeng20 17.4Gemensamt rödgrönt förslag: Arbetsmiljölagen i förskolan20 18.1Gemensamt rödgrönt förslag: Behörighet till gymnasieskolan21 18.2Gemensamt rödgrönt förslag: Gymnasieskolan och högskolebehörighet21 19.2Stärkt rätt till vuxenutbildning22 avslår proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om syftet med utbildningen inom skolväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners möjlighet att fördela resurser mellan skolor efter elevernas behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydligare uppdrag för skolan att vara en mötesplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers rätt till kunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alternativa läroplaner och kursplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timplanen bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om egna ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokala varianter på gymnasiets program. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från skyldigheten att sätta betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärares behörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste återkomma till med förslag om hur kvaliteten i betygssättningen ska säkras, t.ex. genom att endast behöriga och utbildade lärare får möjlighet att sätta betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kravet på obligatoriska kvalitetsredovisningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika regler för kommunala och enskilda huvudmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skriftliga omdömen inte ska vara betygsliknande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska vara möjligt för skolor att utfärda skriftliga omdömen i ordning och uppförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers inflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att formerna för elevernas inflytande inte ska detaljregleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghet och studiero. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om disciplinära åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teoretiska antagningsprov i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om modersmålsundervisning i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgad rätt till modersmålsundervisning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolans ledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorgspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljölagen och förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det som behörighet för antagning till alla gymnasieprogram ska krävas godkänt i åtta ämnen, däribland svenska, engelska och matematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan och högskolebehörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målet för vuxenutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt rätt till vuxenutbildning. Grön utbildningspolitik är en politik där eleven står i centrum. Vår syn på skolan bygger på att alla människor i grunden är aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. I stället för att göra lärarna, föräldrarna eller facket till den viktigaste utgångspunkten för skolpolitiken tar vi mycket tydligt ställning för att utbildningen i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna. Skolans uppgift är att så långt som möjligt skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens egna villkor. Det finns inte bara ett sätt att bedriva undervisning på. de gröna vill främja mångfalden inom skolan. Vi vill se en utveckling där man stöder skolornas möjligheter att använda sig av olika typer av pedagogik och att profilera sig på olika sätt. Vi vill att alla ska få plats i skolan, att eleverna ska ges utrymme att utveckla sin egen identitet och att skolan ska fungera inspirerande i denna process. Regeringens proposition innehåller en del förslag som går i rätt riktning, men det finns en tendens till statlig detaljreglering i för stor utsträckning. , och delar åsikt i många frågor som rör utbildningsväsendet. Därför presenterar vi i denna motion en rad gemensamma rödgröna förslag. I många fall delar vi rödgröna också regeringens bedömning, som i stora delar utgår från det utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S) som våra respektive tre partier behandlade under förra mandatperioden. Beredningstiden för regeringens proposition har dock, trots det mycket omfattande materialet, varit mycket kort. Lagrådet har också lämnat omfattande synpunkter på både struktur och innehåll, vilket gör det svårt att få en klar bild av hur regeringen behandlat kritiken och tillgodosett synpunkterna, och om det skett på ett tillfredsställande sätt. Vi föreslår därför att avvisar propositionen. 4.1Syftet med utbildningen inom skolväsendet Regeringen föreslår en ny formulering för syftet med skolväsendet. Det formuleras i första kapitlets fjärde paragraf. anser att syftet i stort är väl formulerat. Alla barns och elevers utveckling och lärande ska främjas liksom en livslång lust att lära. Respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar lyfts också fram, vilket är bra. anser dock att jämställdhets- och hbt-perspektiven saknas i formuleringarna samt att det bör framgå att skolan även bör främja hälsa och hållbar utveckling. 4.2Gemensamt rödgrönt förslag: Alla skolor ska vara bra skolor Alla barn har rätt att utvecklas och nå kunskapsmålen, oavsett vilka förutsättningar de har, vilken utbildning eller inkomst föräldrarna har, eller var barnen bor. Skolans sätt att fungera har avgörande betydelse för om eleverna når målen eller inte. Om inte skolan lyckas i sitt uppdrag slår den sociala bakgrunden igenom. Därför måste alla skolor vara bra skolor. Vi kan konstatera att klyftorna i skolan ökar. De elever som är i störst behov av stöd får det allt svårare. har de elever som når mycket goda resultat varken blivit fler eller bättre . Ojämlikheten i skolan drabbar och angår alla elever. Alla barn är olika, och olika elever kräver olika resurser. Därför bör regeringen återkomma med lagförslag som tydligare anger att kommunerna både kan och bör fördela resurser mellan skolor efter elevernas behov. presenterade 2009 en gedigen rapport som visade att differentieringen av resurserna mellan enheter med mycket olika struktur ofta är alldeles för försiktig. Förskolor och skolor har mycket olika villkor för sin verksamhet men resursfördelningen tar på många håll inte särskilt stor hänsyn till olikheterna. ansåg det också vara en stor brist att många kommuner saknar en egentlig modell för resursfördelning. Frågan om att alla skolor och elever ska ges bästa möjliga förutsättningar att nå målen måste vara central i en skollag. Regeringen tar upp flera faktorer som spelar roll men utelämnar diskussionen om resurser. Även i ett skolsystem där kommunerna bär huvudansvaret för skolans finansiering kan staten sätta upp principer för hur resurser ska fördelas. 4.3Gemensamt rödgrönt förslag: Tydligare uppdrag för skolan att vara en mötesplats skapades den svenska enhetsskolan. Grundtanken var inte bara att höja själva undervisningens kvalitet utan också att skapa en kvalitativt bättre skola genom att barn och ungdomar med olika bakgrund skulle gå i samma skola. En skola där man möts över sociala, kulturella och etniska gränser är en av de viktigaste faktorerna för att skapa ett samhälle som präglas av förståelse och sammanhållning. Fördomar, rasism och motstånd mot att vara solidarisk med den som har en annan bakgrund än den egna stärks av segregationen i skolan. Segregationen i skolan är därmed i förlängningen ett hot mot en livskraftig demokrati. I flera rapporter konstateras att en blandad sammansättning av elever stärker resultaten, vilket konstaterade i sin forskningssammanställning över varför kunskapsresultaten i den svenska skolan sjunker. De s.k. kamrateffekterna spelar en tydlig och positiv roll. Vi anser att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan. Varje skola oavsett huvudman ska arbeta för en socialt och kulturellt blandad sammansättning av elever. 4.4Gemensamt rödgrönt förslag: Elevens rätt till kunskap Skollagen anger att barn och elever ska ges stöd, stimuleras och utvecklas så långt som möjligt. I skollagen anges också den tidsmässiga omfattningen av den skolgång som alla har rätt till. Vi menar att det inte bara är antalet år som ska anges, utan att skollagen även ska ha mer kvalitativa anvisningar. Elever ska inte bara ha rätt till skolgång, elever ska också ha rätt att nå kunskapsmålen. En sådan uttryckt målsättning fråntar inte individen ansvar men fångar i stora stycken bättre in den målsättning skolan ska ha för varje elev. Detta hör samman med kvalitetssäkringen av skolan. Skolornas resultat ska utvärderas , och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller friskolan, ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra kunskapsresultaten. Handlingsplanen ska godkännas av Skolinspektionen. 5.1Vikten av ökad lokal frihet tror att skolan fungerar som allra bäst när alla skolor har stort utrymme att själva utforma sin pedagogik och har frihet att styra över hur man vill arbeta. Likvärdighet ska inte betyda likformighet. vill ge skolorna, rektorerna och lärarna större utrymme att forma sin verksamhet och utveckla skolan. Att skolgången inte ser likadan ut för alla elever betyder inte att den inte är likvärdig. Vi måste ha förtroende för och lita på att lärare själva kan avgöra vilket som är det bästa sättet att bedriva undervisning på. elever är ingen homogen grupp. Varje elev har skilda förutsättningar. Socioekonomisk bakgrund påverkar alltjämt elevernas resultat. Skolgången kan inte vara identiskt uppbyggd för alla. Vi behöver en skola som präglas av en hög grad av valfrihet och som uppmuntrar olika profileringar, så att varje elev får utvecklas utifrån sina utgångspunkter. Regeringens proposition innehåller ett antal förslag som innebär en större lokal frihet. Kravet på skolplan slopas, vilket är bra men långt ifrån tillräckligt. har en rad förslag för att öka friheten för såväl kommunala som fristående skolor. 5.2Alternativa läroplaner och kursplaner anser att det ska vara möjligt för skolor med en alternativ pedagogisk profil att få arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor ska följa den nationella läroplanens värdegrund, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Därför anser vi att skolor efter prövning av ska kunna få arbeta efter en egen läroplan. Skolinspektionens kvalitetsgranskning ska pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras mångfald inom svenskt skolväsen, och nya metoder och alternativ pedagogik kan utvecklas. Regeringen föreslår i propositionen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om mål och riktlinjer för utbildningen på annat sätt än genom en läroplan. Det öppnar upp för en möjlighet liknande den som vi beskriver, men det är inte tillräckligt tydligt. anser därför att möjligheten till alternativ läroplan ska fastställas i lagen. Det är viktigt att denna möjlighet finns både för kommunala och fristående skolor så att kommunala skolor inte missgynnas, något som vi rödgröna understryker vikten av i avsnittet Lika regler för kommunala och enskilda huvudmän. anser att såväl fristående som kommunala skolor ska ha möjlighet att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Skolorna ska kunna ansöka om att få arbeta efter egna kursplaner, vilket ska godkännas om de till art och nivå väsentligen motsvarar de nationella. anser att den nationella timplanen ska avskaffas. Det totala antalet garanterade undervisningstimmar ska finnas kvar, men inte den detaljerade föreskriften om exakt hur många timmar varje elev ska undervisas i varje ämne. Hur många timmar som ägnas åt varje ämne bör i en målstyrd skola variera från individ till individ. En elev kanske behöver ägna mer tid åt matematiken för att nå målen, medan en annan behöver arbeta mer med engelskan. I en individanpassad och målstyrd skola passar en centralt reglerad timplan mycket dåligt in. Att timplanen avskaffas är kanske den enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. Regeringen föreslår att det ska vara möjligt att få undantag från att följa timplanen eftersom den omfattande försöksverksamhet som pågått på området har visat på mycket positiva erfarenheter. anser inte att en möjlighet till undantag är tillräckligt och att det är en onödig byråkratisk apparat. Dagens skolsystem utgår från att barn mognar och utvecklas i samma takt. Men så är det inte; barn mognar i olika takt, och därför måste skolstarten vara mer individanpassad och flexibel. Vissa barn är mogna att börja med skolarbetet . Andra är kanske inte mogna förrän och behöver mer tid att få leka av sig innan allvaret börjar och de kan koncentrera sig . Det ska vara barnens utvecklingsnivå som är avgörande för när de ska börja skolan, inte den fysiska åldern. Därför bör det införas en möjlighet till skolstart vid olika åldrar, en mer individuellt anpassad skolstart. finns det möjlighet att börja vid sex eller ålder. anser att denna valfrihet bör utsträckas till för att öka möjligheten till individanpassning. Vi tycker också att barn bör ha möjlighet att börja skolan vid både vår- och höstterminernas början. 5.5Egna ämnen och lokala varianter anser att alla grundskolor ska ha möjlighet att inom av tidsutrymmet (det som i timplanen kallas skolans val) ha egna ämnen med lokala kursplaner och betygskriterier i stället för de ämnen som uttrycks i skollagen. En sådan möjlighet har tidigare funnits för fristående skolor och har för dem gett ett viktigt utrymme för lokal profil och kreativitet. Skolorna ska utarbeta kursplaner och betygskriterier som sedan ska godkänna. Dessa lokala ämnen ska vara likvärdiga med andra ämnen och ingå i elevens betygsunderlag då han eller hon söker sig vidare. Det är viktigt eftersom det kan vara i just dessa profilämnen som eleven kämpat allra mest och lyckats särskilt bra. Vad gäller gymnasieskolan så har regeringen föreslagit att de specialutformade programmen i gymnasieskolan ska ersättas med lokala varianter. förutsätter att regeringen och dess myndigheter vid tillståndsgivningen värnar den pedagogiska mångfalden och att möjligheterna till lokala varianter blir goda. 5.6Undantag från skyldighet att sätta betyg Enligt tidigare regler har det varit så att fristående skolor fått sätta betyg om de ansökt om det i samband med ansökan om att få starta sin verksamhet. De flesta skolor har valt att göra det, men vissa har aktivt valt att inte sätta betyg av olika anledningar. Det kan t.ex. vara så att det strider mot den pedagogiska inriktning som man arbetar efter. Regeringen föreslår en förändring av lagstiftningen så att alla skolor ska vara skyldiga att betygssätta sina elever. Fristående skolor som tillämpar en alternativ pedagogik ska dock kunna få ansöka om undantag. tycker att det är viktigt att även kommunala skolor kan profilera sig och arbeta efter olika pedagogiska metoder. Det ska t.ex. vara fullt möjligt att anordna en Waldorfklass i en skola. Men så länge det inte finns någon möjlighet till undantag från betygssättning för de kommunala huvudmännen så är det inte möjligt. Därför anser vi att skollagen bör ändras så att skolor med såväl offentlig som fristående huvudman ska kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg efter prövning av Skolinspektionen. Som vi rödgröna tillsammans poängterar i avsnittet Lika villkor för kommunala och fristående huvudmän så är det viktigt att fristående och kommunala skolor ges så lika förutsättningar som möjligt. Lärarnas kompetens är av avgörande betydelse för att utbildningen i skolan ska hålla hög kvalitet. Det är viktigt att lärarutbildningen håller hög kvalitet och att lärarna under sin yrkesbana fortbildar och vidareutvecklar sig. För är det självklart att föredra att lärare som är verksamma i skolan har genomgått en ordinarie eller kompletterande lärarutbildning. Lärare som saknar formell lärarutbildning ska ges möjlighet att läsa in behörighet på ett sätt som är anpassat till deras förkunskaper. var starkt kritiskt till regeringens tidigare begränsning av fortbildningssatsningen Lärarlyftet till att endast omfatta lärare som redan var behöriga. som vi vill understryka vikten av att lärare har en gedigen utbildning för yrket vill vi uppmärksamma de mycket kompetenta och omtyckta lärare som arbetar i landets skolor utan att ha formell behörighet. Dessa personer kan vara oerhört viktiga för verksamheten i en skola och för elever och kollegor som studerar och arbetar där. Vi kan inte ha en lagstiftning som ger dessa personer en sämre arbetsrättslig situation än andra på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen föreslår i propositionen en rad ganska långtgående undantag från principen om att endast behöriga lärare ska få anställas. Regeringen skriver: Om det inte finns någon tillgänglig inom huvudmannens organisation som har rätt utbildning för att bedriva viss undervisning får huvudmannen använda en annan person för att bedriva denna undervisning. Regeringen gör också undantag för lärare och förskollärare med utländsk utbildning samt lärare i vissa tvåspråkiga skolor. Dessutom kan lärare som saknar formell behörighet anställas i taget. vill understryka vikten av dessa undantag och av att även de lärare som saknar formell behörighet garanteras trygga anställningar och en god arbetsmiljö. 6.1Gemensamt rödgrönt förslag: Kvalitetssäkrad betygssättning Två centrala delar av betygssättningen inom skolan är likvärdighet och rättssäkerhet. Vi anser gemensamt att likvärdigheten vid betygssättning och elevernas rättssäkerhet vid densamma måste stärkas. Därför vill vi strama upp regelverket. Att sätta betyg är en myndighetsutövning som har stor betydelse för den enskilda eleven, och vi anser därför att regeringen måste återkomma till med förslag på hur kvaliteten i betygssättningen kan säkras, t.ex. genom att endast behöriga och utbildade lärare får möjlighet att sätta betyg. 7Gemensamt rödgrönt förslag: Kvalitetssäkring och uppföljning Vi menar att kommunerna inte bara ska ha rätt, utan även skyldighet, att utöva sin insynsrätt i fristående skolor. Detta skärper ytterligare kvalitetssäkringen och betonar kommunens ansvar för alla skolor i kommunen. De fristående skolorna ska vara skyldiga att lämna sina kvalitetsredovisningar till den kommun där de är belägna. Kommunen ska å sin sida vara skyldig att redovisa den verksamhet som bedrivs vid fristående skolor i kommunen. Alla skolor ska vara skyldiga att delta i lägeskommunens uppföljning och utvärdering, och dessa redovisningar ska göras tillgängliga för elever och föräldrar på ett enkelt sätt. Därmed nås en öppen jämförelse och redovisning av kvaliteten. Vi menar att de föreslagna bestämmelserna för kvalitetsarbetet är alltför allmänt hållna. För att öka likvärdigheten i kvalitetsarbetet anser vi att det ska finnas nationella riktlinjer för en genomförandeprocess, vilka faktorer som måste bedömas och hur dokumentationen ska ske och tillgängliggöras. Sådana nationella riktlinjer ska givetvis utgöra miniminivån det finns ingenting som hindrar skolor och kommuner att bedöma även andra faktorer än de som finns i de nationella riktlinjerna. bör även ge regeringen till känna att det nuvarande kravet på obligatoriska kvalitetsredovisningar inte ska utgå ur skollagen och bör därmed avvisa regeringens förslag på denna punkt. I bedömningen av skolornas arbetsmiljö vid tillståndsgivande för nyetablering av en skola, och vid uppföljning av befintliga skolors kvalitet ska såväl skolornas inre lokaler som elevernas utemiljö bedömas. Även tillgängligheten för funktionsnedsatta bör beaktas. Bestämmelsen om att kommunala och fristående skolor kan säga nej till en elev om det skulle innebära betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska tillämpas i undantagsfall, inte som ett argument för huvudmannen att avstå från grundläggande funktionshinderanpassning av skolans lokaler. 8Kommunala och enskilda huvudmän 8.1Gemensamt rödgrönt förslag: Lika regler för kommunala och enskilda huvudmän Vi välkomnar att regeringen genom sin proposition tar flera steg för att ge kommunala och fristående skolor mer lika förutsättningar. På några områden där det är av vikt att villkoren harmoniseras avstår dock regeringen från att lämna skarpa förslag eller går inte tillräckligt långt.