ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ju253 · 2010-10-26 00:00:00 — Förbättringar av lagen om omhändertagande av berusade personer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholtest av omhändertagna personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åstadkomma förbättringar av lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. I har staten våldsmonopol. När det används måste det göras med rättssäkerhet och trygghet för medborgarna. Ändamålet får aldrig helga medlen, och principen om att hellre fria än fälla i brist på bevis måste vara okränkbar. Trots detta finns det delar av svensk lagstiftning som åsidosätter dessa grundläggande principer. Lagen om omhändertagande av berusade personer (LOB) används så att ordningsmakten skall kunna omhänderta enligt följande: Den som anträffas så berusad av alkoholdrycker eller annat berusningsmedel att han inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller för någon annan får omhändertas av en polisman. Enligt lagen skall den omhändertagne undersökas av läkare om det behövs med hänsyn till den omhändertagnes tillstånd. Trots detta inträffar dödsolyckor i svenska fylleceller, ibland på grund av att diabetikers eller epileptikers tillstånd missuppfattas av ordningsmakten. Ett grundläggande krav som bör ställas på alla LOB-omhändertagningar är att den omhändertagne skall alkoholtestas om han eller hon så önskar. I fall då vederbörande är helt ur stånd att begära test bör rådande krav på läkarundersökning fylla en viktig funktion. När en person omhändertas enligt LOB noteras detta hos och det kan ställa till problem för den omhändertagne. Exempelvis kan länsstyrelser åberopa det i ärenden om återkallelse av eller om villkor för körkort. Det är därför viktigt att veta om den enskilde har varit omhändertagen för fylleri eller för något annat. Även vissa sjukdomar kan medföra ifrågasättande av körkortsinnehav, men sådant skall naturligtvis alltid ske på korrekt grund. Det finns alltför många exempel på hur lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. använts mot personer som borde ha getts läkarvård eller enbart lämnats i fred. Då det är uppenbart att lagen och dess användande har brister borde förbättringar genomföras.
mot · GY02Ju254 · 2010-10-22 00:00:00 — Diskriminering i arbetslivet och möjlighet till rättshjälp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av rättshjälp för dem som drabbats av kränkande särbehandling. Vuxenmobbning eller kränkande särbehandling i arbetslivet medför ett stort trauma för de drabbade. Att få upprättelse är en viktig del för de drabbade för att kunna gå vidare i livet. Att driva sin sak i domstol är för många förknippat med stora svårigheter, då ämnesområdet är komplext. Få jurister är specialiserade inom området och dessa finns för de flesta drabbade inte tillgängliga i närområdet. Den lagändring som bereds kring rättshjälp berör frågan om klienten skall ha rätt att välja vilken advokat som helst i rättshjälpsärenden med mera, oavsett om det innebär merkostnader, det vill säga om advokaten befinner sig på annan ort än den där tvisten hanteras. Enligt förslaget skall klienten kunna beviljas till exempel rättshjälp för advokat på annan ort och klienten och advokaten skall kunna träffa överenskommelse om att klienten då står för eventuella merkostnader. Det innebär att det inom ett område där det finns få personer med denna specialkompetens, i de flesta fall kommer att vara dyrare för den drabbade att få rättshjälp. gällande rättshjälp beviljas endast under vissa förutsättningar. Lagen ersatte den tidigare lagen om allmän rättshjälp där huvudregeln var den att rättshjälp beviljades i rättsliga tvister. Det fanns tidigare större möjligheter att beviljas rättshjälp för föreliggande tvister. Det har med tiden blivit allt svårare. Det är svårt att få ekonomisk hjälp i föreliggande tvister kring kränkande särbehandling i arbetslivet. Rättsskydd via hemförsäkringen är oftast inte möjligt att erhålla eftersom försäkringsvillkoren normalt utesluter tvister mellan arbetsgivare och arbetstagare. Rättshjälp är överhuvudtaget svårt att få i dessa fall. Arbetstagaren förutsätts få hjälp genom sitt fackförbund. Detta system fungerar inte alls enligt jurister på området. Det är önskvärt att de drabbade i dessa ärenden beviljas en rätt att få hjälp med advokatkostnader för ett ombud som har erfarenhet på området, oavsett var i landet ombudet finns, och utan att det ska kosta den drabbade extra pengar. Regeringen bör utreda hur intentionerna i motionen kan uppfyllas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Ju255 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över om barnahus bör bli ett permanent inslag i varje län och om barnahusen ska ha gemensamma minimikriterier. Ett så kallat barnahus är en inrättning där man har samlat alla delar av samhället som hjälper barn som har farit illa på samma plats. På Barnahuset i finns till exempel både polispersonal och personal från BUP och . På så sätt behöver inte barnet slussas runt, och allt från förhör till rehabilitering sker effektivare och snabbare. Målgruppen är barn och ungdomar som utsätts för brott, och även barn som har bevittnat brott. När ett barn befaras ha utsatts för ett allvarligt brott mobiliseras många myndigheter. Polis och åklagare har skyldighet att utreda brott. utreder om barnet behöver skydd och hjälp, och är barnet traumatiserat kopplas också barn- och ungdomspsykiatrin in. Barnet riskerar därmed att slussas runt mellan många olika ställen. Grundtanken med ett barnahus är att barnet ska få vara still och att olika vuxna ska finnas på plats eller komma dit. Med barnahus förbättras barnperspektivet. Barnet är mer i fokus, får ett bättre stöd i rättsprocessen och dessutom ett bättre krisstöd under pågående utredning. Alla barnahus som har etablerats befinner sig i olika faser, och barnombudsmannen ser flera skäl till att fortsätta utveckla satsningen: En viktig fråga är om det bör finnas gemensamma kriterier för en svensk barnahusmodell. skiljer sig verksamheterna något från varandra, till exempel vad gäller målgrupper och erbjudanden. Gemensamma kriterier kan vara ett sätt att införa minimikvaliteter i verksamheterna och på så sätt garantera barn likvärdiga resurser och ett likvärdigt bemötande, oavsett var i landet de bor.
mot · GY02Ju256 · 2010-10-21 00:00:00 — Allmän rättshjälp vid bodelning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmän rättshjälp vid bodelning. Kvinnojourerna möter många kvinnor som vid en separation inte har råd att driva igenom en bodelning och därmed går tomhänta ur relationen. Störst är problemen när kvinnan på grund av våld tvingats fly det gemensamma hemmet utan att få med sig sina ägodelar. Enligt nuvarande regelverk betalas ingen rättshjälp ut för att genomföra en bodelning. I vissa fall kan staten bekosta en bodelningsförrättares arbete under högst (så kallad ersättningsgaranti till bodelningsförrättare). Det är först om en tvist uppstår till följd av en genomförd bodelning som rättshjälp kan beviljas. Kvinnojourernas erfarenhet, utifrån dagliga möten med kvinnor som är utsatta för mäns våld, är att kvinnor i stor utsträckning avstår att driva en bodelningsprocess på grund av de kostnader det kan medföra. Detta kan leda till att de står utan ekonomiska tillgångar. Få beviljas ersättningsgaranti till bodelningsförrättare och i de fall garanti medges räcker inte särskilt långt. Resultatet blir att tillgångarna i boet inte blir rättvist fördelade och kvinnans möjligheter till ekonomisk självständighet kraftigt försämras. Därför borde man se över möjligheten för kvinnor att söka allmän rättshjälp vid bodelning i ovan beskrivna situationer.
mot · GY02Ju257 · 2010-10-18 00:00:00 — Livstidsstraff vid grova våldsbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strafftiden vid grova brott med nuvarande praxis bör sättas till . drabbades , , av ett fruktansvärt brott i , när bankrånare kallblodigt mördade två nedskjutna och försvarslösa polismän. Efter att de skjutits ned mördades de med nackskott. Nuvarande regler för livstidsstraff vid mycket grova brott är att de kan tidsbestämmas efter endast . Med en tidsbestämning ger nuvarande praxis på möjlighet till frigivning efter 2/3 av strafftiden att den effektiva strafftiden kan bli . En tidsbestämning av ett livstidsstraff fastställs av en domstol. Vid mycket grova brott som det i är det inte rimligt att möjligheten till frigivning efter endast står öppen. Det torde för alla berörda vara bättre att det redan från början klargörs att strafftiden inte kan understiga t ex , vilket innebär att strafftiden med nuvarande praxis bör sättas till . Jag föreslår att som sin mening ger regeringen detta till känna.
mot · GY02Ju260 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om befogenhet för andra än polisen att bötfälla för nedskräpning. Attityder till nedskräpning har förändrats till det sämre. Det som förr inte ens var ett alternativ är en vana. Stadsmiljöer och andra områden blir mer och mer nedskräpade. Detta innebär inte bara en fulare omgivning och en försämrad trivsel, utan medför också stora kostnader för samhället. Nedskräpning allt från fimpar på perrongen till cyklar i åar och sjöar är vårt i särklass vanligaste miljöbrott. Stiftelsen gör bedömningen att det sker mellan 100 och 150 miljoner fall av nedskräpning . För att komma åt nedskräpningen krävs en snabb och tydlig attitydförändring. Insatser, som ökad information, har begränsad effekt om vi inte tillämpar lagen när brott begås. skickas dubbla signaler å ena sidan är det förbjudet att skräpa ned, men å andra sidan är det inte så allvarligt, för du riskerar sällan straff om du bryter mot lagen. Nedskräpning är ett miljöbrott enligt 29 kap. 7 § med en föreskriven påföljd om antingen böter eller vid omfattande nedskräpning fängelse om max . regel säger att ingen får skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till. ligger det därmed på det allmänna rättsväsendet att lagföra personer som gjort sig skyldiga till miljölagbrott. Polisen skriver en anmälan, den går till åklagare som sedan i slutändan kanske skriver av den, och något straff utdöms inte. Polisens arbetsbelastning och krav på att utreda allvarliga brott gör det heller inte rimligt att de ska lägga resurser på ett brott som uppfattas som ringa. Däremot borde det vara möjligt att ge exempelvis ordnings- och parkeringsvakter befogenhet att ta ut en bot eller avgift för nedskräpning. Regeringen bör se över förutsättningarna för en lagändring med den inriktningen.
mot · GY02Ju262 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur begreppet grov oaktsam våldtäkt kan införas i sexualbrottslagen. har vi en ny sexualbrottslag. Förändringar som gjordes innebar att man i lagen utvidgade våldtäktsbestämmelsen, vilket inneburit att fler gärningar kom att bedömas som våldtäkt. Ett exempel på en sådan gärning kan vara när en kraftigt berusad kvinna utnyttjas sexuellt utan att våld eller hot förekommit. Och om flera gärningsmän deltagit i ett övergrepp innebär det att våldtäkten kan bedömas som grov. Förändringarna av lagen har varit mycket välkomna och mottogs med stor glädje av flera grupper som jobbat med våldsutsatta kvinnor. förekommer det fall där åtal inte väckts, alternativt där åtalet om våldtäkt ogillats. Trots de förändringar och den skärpning av lagen som skett har ändå män kunnat dölja sig bakom påståendet om frivillighet och därmed sluppit straff för något som den utsatta kvinnan betraktat som ett övergrepp. Om det är så att män kan komma undan åtal eller straff för en handling genom att påstå att de trodde att kvinnan ville är det uppenbart att det behövs förändringar. När det gäller sexualbrottslagen anser vi därför att det behöver införas ett nytt begrepp i lagen: grov oaktsam våldtäkt. Själva kärnan i tillämpningen av begreppet grov oaktsam våldtäkt är att utgå från hur en normalt aktsam man skulle agera i en liknande situation. Vi menar att ett viktigt skäl till denna lagförändring är den signal som kriminaliseringen skulle innebära. Som lagstiftare skulle vi stå bakom uppfattningen att det inte är acceptabelt att bara skylla ifrån sig med att man inte förstod att hon inte ville. Det handlar alltså inte om att införa ett samtyckeskrav. Vad som är viktigt att poängtera är att det handlar om ett nödvändigt tillägg men inte en försvagning av våldtäktsbegreppet. Och eftersom inte beviskravet sänks utan skuldkravet, skall det fortfarande visas utom rimligt tvivel att gärningsmannen uppfyller både objektiva och subjektiva rekvisit som krävs för straffbarhet. I lagstiftade man om grov oaktsam våldtäkt 2000. Detta gjordes efter en omfattande utredning och en lång politisk debatt om våld mot kvinnor och rättssäkerhet i sexualbrott.
mot · GY02Ju263 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över straffpåföljden vid övergrepp i rättssak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att få vittna anonymt. Regelbundet uppmärksammas hur vittnen hotas och därför tar tillbaka sina vittnesmål. Från att detaljerat ha redogjort för ett händelseförlopp i förundersökningen har vittnet plötsligt glömt, eller påstår sig ha hittat på allt, när det är dags för rättegång. De som ändå vidhåller sin berättelse kan behöva vittnesskydd och ibland skyddad identitet . Frågan många ställer sig är därför om det är värt att vittna i vissa typer av brottsmål. Det gäller inte minst där brottet har ett högt straffvärde och den åtalade är medlem i någon form av kriminellt nätverk. Hur många är egentligen redo att riskera behöva säga farväl till hela sitt tidigare liv bara för att man kanske råkat se eller höra något? Då är det kanske tryggare att påstå att man ingenting sett, ingenting hört och ingenting vet. När vittnen på så sätt skräms till tystnad är det ett angrepp på rättsstaten och i slutändan hela vår demokrati. Det är naturligt att som vittne känna ett visst obehag inför rättegången. Det är dock viktigt att komma ihåg att det avläggs 100 000 vittnesmål i svenska domstolar . Av dem så sker det absoluta flertalet vittnesmål utan att vittnena drabbas av någon som helst form av repressalier. Ett sätt att komma tillrätta med vittnen som hotas är kanske att skärpa påföljden för övergrepp i rättssak. Möjligtvis är det för lågt straffvärde för att en potentiell gärningsman ska avskräckas från att försöka påverka utgången i exempelvis en mord- eller narkotikarättegång. Den som riskerar fängelse kanske tycker det är värt att själv, eller via någon kompanjon, hota vittnen för att försöka bli helt frikänd. Straffpåföljden vid övergrepp i rättssak bör därför ses över. Ett annat sätt att minska risken för att vittnen hotas kan vara att öppna för möjligheten att vittna anonymt. Exempelvis , professor i straffrätt, har sagt att det är nödvändigt att öppna för anonyma vittnesmål. Hon betonar dock att det ska få ske först efter särskild domstolsprövning, och under klart angivna förutsättningar. menar också att borde införa anonyma vittnen vid grov organiserad brottslighet i . De menar då att anonyma vittnen inom polisen och allmänheten ska tillåtas under de förutsättningar som rättspraxis formulerat. blev först i med att tillåta anonyma vittnesmål. Villkoren för de anonyma vittnesmålen är dock hårda och lagstiftningen har bara använts ett fåtal gånger. Anonyma vittnen används endast vid grov brottslighet som allvarliga narkotikabrott, grova rån, dråp eller mord. Dessutom måste det vara fara för att vittnet sätter sitt, eller någon närståendes, liv, frihet eller hälsa på spel genom att vittna. Vi menar att även bör utreda möjligheten att få vittna anonymt.
mot · GY02Ju264 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lagstiftning mot eftersupning. Det finns ett kryphål i den svenska lagstiftningen vad gäller så kallad eftersupning. Eftersupning innebär att en person som är misstänkt för att ha druckit alkohol i samband med bilkörning dricker alkohol i efterhand för att dölja sin handling. På så sätt blir det svårt att hävda att bilföraren var onykter redan när han eller hon framförde sitt fordon. Jag anser att denna möjlighet till efterhandskonstruktion ska tas bort i lagstiftningen. I tillämpas en lagstiftning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol efter att man har varit inblandad i en krock. Jag anser att vi behöver en lag mot eftersupning även i .
mot · GY02Ju265 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa ekobrottsligheten. För att bekämpa förekomsten av ekobrott behöver arbetet intensifieras. Det finns särskild anledning att granska branscher där det finns en nära relation mellan kund och företagare och att begränsa förekomsten av underentreprenörskedjor. Även bemanningsföretagen behöver granskas då dessa kan användas för att systematiskt bedriva ekobrottsverksamhet. Det är viktigt att företagarna kan konkurrera på rättvisa och lika villkor. Det genomförs redan ett stort arbete för att bekämpa ekobrottsligheten men det behöver systematiseras och medvetandegöras för att ett bättre resultat ska uppnås. De fackliga organisationerna är en viktig del i det arbetet eftersom de i sin verksamhet har en nära kontakt med företagarna. har i en granskning kommit fram till att svartjobb kostar svenska staten 66 miljarder . Granskningen gjordes av företag inom byggbranschen, städföretag och transportföretag som är personalintensiva och där det finns kedjor av entreprenörer och underentreprenörer. Den ekonomiska brottsligheten har ofta kopplingar till annan brottslig verksamhet som narkotikahandel och trafficking. Samverkan mellan myndigheter, arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer måste förbättras.
mot · GY02Ju266 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om människohandel. Vi berörs var och en mer av den internationella människohandeln än vi själva tror. Handeln med människor omfattar så mycket mera än sexhandel. I vårt dagliga arbete kan vi möta människohandeln när vi åker taxi, besöker en restaurang eller bor på kan ta sig många olika uttryck. Människor som lever under knappa ekonomiska förhållanden lockas att betala dyra pengar för en biljett till . Pengar som man ofta lånar till dyr ränta eller sätter sin privata egendom i pant för med förhoppningen att man ska kunna skapa sig ett bättre liv för sig och sin familj. Drömmar som oftast går i kras då man blir ett offer för den internationella människohandeln. När man anländer till hamnar man i en ond cirkel då man sätter sig i skuld till den som har anordnat resan. Skulden växer och man har svårt att ta sig ur den onda cirkeln då man inte tjänar de pengar som man utlovats. Ett exempel som vi har kunnat ta del av är de bärplockare som kommer till och som inackorderas under mycket dåliga förhållanden och som inte får den förtjänst som de har utlovats eftersom det råder brist på bär. Istället får de återvända hem med en större skuld än när de kom till . Det behövs ett gränsöverskridande samarbete för att bekämpa handeln med människor. Människohandeln måste även bekämpas genom att samarbetet mellan berörda myndigheter och organisationer i förbättras för att komma åt de kriminella nätverk som livnär sig på att utnyttja andra människor. Enligt uppgift är människohandeln den tredje största inkomstkällan för den organiserade brottsligheten. Handeln med människor är vår nutids slaveri. Vi får aldrig ge upp kampen mot människohandeln.
mot · GY02Ju267 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över på vilket sätt nämndemännen kan få en adekvat utbildning för sitt uppdrag. Samhället ställer stora krav på rättssäkerheten i våra domstolar. Den allmänna uppfattningen har varit att nämndemän inte behöver ha någon särskild utbildning för sitt uppdrag utan att det räcker med att de är samhällsmedborgare. Att nämndemännen inte får kompetensutveckling kan bli ett problem för rättssäkerheten. När lagar förändras hänger inte alltid domstolarnas kunskap med. Ett exempel är införandet av migrationsdomstolarna som gett nämndemännen en ny roll. För att på ett bra sätt kunna fullgöra uppdraget som nämndeman i en migrationsdomstol behöver nämndemännen kunskaper om och flyktingkonventionen. Men det gäller också i frågor hur man ska tolka ny lagstiftning som exempelvis sexualbrottslagen. har krävt ökad kompetensutveckling för nämndemän, men hitintills har man fått nej. Ansvaret för att nämndemän får ökad kompetens måste vila på domstolarna. Ansvaret för utbildning för politiska uppdrag på nivå vilar på nivå. När det gäller nämndemännen bör det ansvaret falla på huvudmannen för verksamheten, det vill säga domstolarna eller . bör därför få i uppdrag att se över på vilket sätt nämndemännen kan få en adekvat utbildning för sitt uppdrag.
mot · GY02Ju268 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp. Den nuvarande rättshjälpslagen säger att den förlorande parten vid tvistemål måste stå för hela rättegångskostnaden. Ingår rättshjälp i hemförsäkringen står försäkringsbolaget för en del av kostnaderna, men långtifrån för hela beloppet som ofta uppgår till . Antalet tvistemål och antalet överklaganden har till följd av detta blivit betydligt färre än de var med den tidigare lagstiftningen, och antalet minskar . fick människor hjälp från staten med sina rättegångskostnader genom den gamla rättshjälpslagen. avråds allt fler klienter av sina advokater från att driva sin sak i rätten. Detta innebär att människor utan möjlighet att betala kostnaderna för en eventuell förlust i domstolen är helt utan möjligheter att få sin sak prövad juridiskt. Människor som lever på marginalen saknar i praktiken rättsskydd när det gäller tvistemål i . Det skapar ojämlikhet inför lagen och är i sig ett hot mot rättssäkerheten. Lagstiftningen om rättshjälp behöver därför ses över.