ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N385 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över elmarknaden och taxekonstruktioner. Sedan elmarknaden avreglerats och den nordiska elbörsen tillkommit har priset för elenergi ökat dramatiskt. Kapitalöverföring från konsument och industri till elproducenter har varit gigantisk. Priset för elektrisk energi har för vår industri varit en viktig konkurrensfaktor som bidragit till att vår industri kunnat hävda sig på världsmarknaden. Även för våra svenska hushåll folkhemmet har förhållandevis konkurrenskraftiga elpriser varit en betydelsefull faktor för de svenska hushållens ekonomi. Att vi över åren allt mer beskattat elström i syfte att nyttja energi i mindre utsträckning har givetvis bidragit till höjda elpriser, men dessa medel har gått till det gemensamma till skillnad från dem som inledningsvis nämndes. För att möta mindre elkonsumtion har marknaden infört taxekonstruktioner med högre fasta kostnader. Det har i sin tur lett till att den som sparat och nyttjat mindre energi fått betala mer per kilowatt än den som slösat, vilket är en orättfärdig konsekvens. Med anledning av det ovan anförda behöver elmarknaden och taxekonstruktioner gemensamt med övriga nordiska länder se över.
mot · GY02N387 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över finansieringen av groddföretag genom garantier från staten. Finansieringssystemen för groddföretag saknar en viktig länk vid uppstarten av nya företag när en ny produkt har tagits fram. Uppstartsfasen utan finansiering gör att de flesta företag med exportmöjligheter och teknikhöjd faller eller säljs/flyttar utomlands, beroende på att groddföretagen saknar en god balansräkning. Bankerna har en mycket restriktiv hållning till groddföretag på grund av det regelverk som finns. Man tar i praktiken små risker i sin kreditgivning till groddföretag även om produkterna som ska produceras/säljas har en möjlighet att ta sig in på marknaden. kan gå in med som lån utan säkerheter till ett företag. Detta belopp bör höjas till . Entreprenörskapet och innovationsförmågan är erkänt god i . Vi behöver se till att tar på sig ledartröjan även vad gäller att göra affärer av goda idéer. En översyn av möjligheterna till garanti från staten för att täcka det glapp som uppstår vad gäller finansieringen av groddföretag bör göras. Per Åsling (C)
mot · GY02N388 · 2010-10-26 00:00:00 — Samordning av informationsinhämtande från företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samordna företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter. behöver fler företag och det måste bli enklare och mer lönsamt att driva företag. Det är viktigt att förenkla vardagen för företagen, fler företag ger fler jobb och en ökad välfärd. Regeringen har under 20062010 genomfört en lång rad förenklingar för företagare. Trots det upplever flera företagare alltjämt en stor börda att lämna rapporter och uppgifter till olika myndigheter det kan röra sig om rapporter till bland andra och . För företagen tar detta arbete mycket tid och det kostar pengar. För såväl företagaren som staten vore det bättre om allt informationsinhämtande från företagen kunde samordnas. Det skulle leda till minskade administrativa kostnader och frigöra personalen till annat arbete, vilket i sin tur leder till att företagen kan fokusera på att utvecklas som företag.
mot · GY02N389 · 2010-10-26 00:00:00 — Korsägandet inom svensk kärnkraftsproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhandlingarna för att lösa upp korsägandet inom svensk energiproduktion ska återupptas. , och dominerar den svenska energiproduktionen och är också korsdelägare i Forsmarks, och . För att förbättra konkurrensen behövs en uppdelning av ägandet så att inget kärnkraftverk ägs av mer än ett av ovanstående bolag. försökte en av näringsministern utsedd förhandlare träffa en överenskommelse för att lösa upp dessa knutar av korsvist ägande. Tyvärr har förhandlingarna aldrig kunnat slutföras utan avbrutits. Vi anser att det är av utomordentlig vikt att förhandlingarna återupptas och fortgår tills önskat resultat är överenskommet. , och speciellt vår tunga basindustri, har inte råd med fortsatta prishöjningar på energiproduktion.
mot · GY02N390 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på en svensk klimatforskningssatellit. Med allmänna medel har således byggt upp en kompetens att utveckla extremt kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring till exempel klimat- och säkerhetsfrågor en förmåga som ger vårt land möjligheten att spela en viktig roll i rymdprojekt som kan sprida ljus över klimatfrågan. Svenska forskare och rymdföretag har formulerat ett rymdforskningsprojekt kring vattenångans betydelse för klimatet som använder samma observationsteknik som . Projektet kallas och kan ge viktiga bidrag till att förbättra klimatmodellernas noggrannhet och väsentligt minska osäkerheten i prognoserna för temperaturökningen. Utvecklingen av själva instrumentet till Steam pågår, men det är ovisst om det får chansen att sändas upp i rymden inom rimlig tid. Detta projekt innehåller också mycket avancerad rymdteknik som bidrar till svenska rymdföretags kommersiella möjligheter. Steam kan genomföras i samarbete med andra länder i och exempelvis . Om tar den ledande rollen i projektet skulle det kunna bli en manifestation av vårt lands beslutsamhet att bidra till lösningen av klimatfrågan, vår tids ödesfråga. Steam skulle kunna vara ett svenskt bidrag in natura till EU:s så kallade GMES-projekt för miljöövervakning från rymden. Ett projekt som Steam kan också dra stor nytta av den teknik som, med offentliga medel, utvecklats inom ramen för den svenska teknikprovsatelliten som sändes upp . Regeringen bör genom skrivningar i regleringsbrev till myndigheterna säkerställa att ges hög prioritet.
mot · GY02N391 · 2010-10-26 00:00:00 — Stimulans av svenska exportföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportkrediter för små företag. Vårt välstånd i bygger på våra företags produktion och försäljning till olika marknader utanför . Vi behöver tillväxt i våra företag för att nå ökad sysselsättning och välstånd. Särskilt i små företag behövs inte bara kompetens för att sälja produkterna utomlands, utan också exportgarantier på marknader som kan vara svåra att nå och få en avsättning till. Man bör därför gå igenom olika marknader som är intressanta för små företag och då om möjligt öka möjligheter till exportkrediter.
mot · GY02N392 · 2010-10-26 00:00:00 — Svensk nyckelkompetens kring rymdsystem i statlig ägo tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevara nyckelkompetens kring rymdsystem i statlig ägo. har, för sin storlek, en omfattande rymdverksamhet, d.v.s. forskning i och om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri. Vi är också medlemmar i det europeiska rymdsamarbetet genom , . Staten satsar nästan på rymdverksamheten. Svenska rymdföretag och rymdforskare åtnjuter stor internationell respekt, ett resultat av innovativa satsningar på djärva forsknings- och teknikprojekt. De banbrytande svenska forskningssatelliterna (rymdfysik)och (astronomi och klimatforskning)som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar framhållas som extremt kostnadseffektiva i internationell jämförelse, d.v.s. de tillhandahåller mycket forskning per spenderad krona. var också en pionjär inom satellitdistribuerad tv med satelliten , som sändes upp 1989. Den uppsända tekniksatelliten röner stort internationellt intresse och beundran. Med allmänna medel har således byggt upp en kompetens att genomföra hela rymdprojekt för forskning och direkt samhällsnytta kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor. Svensk förmåga på denna nivå är viktig för att vårt land skall kunna ta tillvara egna intressen och för att göra vår röst hörd inom internationellt samarbete i säkerhets- och klimatsammanhang. Denna förmåga har byggts upp i flera företag i , men förmågan till utformning och utveckling av rymdsystem på övergripande nivå, den s.k. systemnivån, finns främst inom det statliga Rymdbolaget och i synnerhet bolagets rymdsystemdivision. Den ställning som svensk rymdverksamhet på så sätt har hotas nu genom att Rymdbolaget planerar att sälja denna kronjuvel i statens portfölj av verksamheter. Tänkbara köpare finns främst i utlandet och det är ytterst osäkert om svensk förmåga på systemnivån för rymdsystem därmed kommer att kunna bevaras. Staten som ägare av Rymdbolaget och Rymdstyrelsen som en viktig beställare av rymdteknisk utveckling bör i den uppkomna situationen ta ett särskilt ansvar för att den med skattebetalarnas hjälp mödosamt skapade strategiska rymdtekniska nyckelkompetensen bevaras i statlig ägo. Detta bör ske genom att försäljningsprocessen kring Rymdbolagets rymdsystemdivision avbryts.
mot · GY02N393 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidareutveckla svensk satellitsystemkompetens. Svenska rymdföretag och rymdforskare åtnjuter stor internationell respekt, ett resultat av innovativa satsningar på djärva forsknings- och teknikprojekt. De banbrytande svenska forskningssatelliterna (rymdfysik)och (astronomi och klimatforskning)som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar framhållas som extremt kostnadseffektiva i internationell jämförelse. Den uppsända tekniksatelliten röner stort internationellt intresse och beundran. Prisma är ett system som förkroppsligar de enastående resultaten av satsningar på satellitsystemkompetens i . Kostnaderna för att skicka upp satelliter i rymden har inte minskat radikalt . Däremot har satellittekniken utvecklats dramatiskt och satelliters förmåga att leverera tjänster till användare har ökat tusenfalt . Med allmänna medel har byggt upp just en kompetens att utveckla extremt kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor. I den strategi för perioden 20112015 som Rymdstyrelsen publicerade återfinns inga planer på att vidareutveckla denna kompetens. Istället föreslår man en satsning på rymdtransporter (dvs. raketer för uppsändning av satelliter) en mogen bransch med små utvecklingsmöjligheter och smala teknikspridningseffekter. Att på detta sätt rasera kompetensuppbyggnad är inte en klok linje. Svensk ingenjörskunskap riskerar att slumpas bort till utlandet. I stället bör den teknikbas som projekt som Prisma symboliserar avancerad kunskap om hur rymdfarkoster för viktiga samhällsfunktioner görs effektiva vidareutvecklas. Samhällsnyttiga rymdprojekt inom klimat- och jordobservationsområdet finns redan på ritbordet. Rymdstyrelsens nya strategi har inte tagits fram i samråd med företag och forskare inom rymdområdet. En oberoende granskning av denna strategi bör göras bäst kanske genom en offentlig utredning av rymdverksamhetens övergripande mål. En sådan utredning bör noggrant överväga de drastiska konsekvenserna av att kasta satsningar på satellitteknik i soporna och granska de stora möjligheter som finns att vidareutveckla svensk rymdteknik inom satellitområdet.
mot · GY02N394 · 2010-10-26 00:00:00 — Nationellt stöd för turismen i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt stöd för utvecklingen av besöksnäringen i hela landet. Turist- och besöksnäringen har ökat kraftigt till att vara en av viktigaste näringar. Den totala turistkonsumtionen omsatte 2009 och står för av BNP. Näringen har ökat med och sysselsätter närmare 160000 personer. Prognosen från Visit är att ökningen kommer att fortsätta även . har sysselsättningen ökat kraftigt inom näringen. Den största enskilda ökningen finns inom sektorn kultur och rekreation som har en ökningstakt på . Sammantaget visar detta att turismnäringen har en stark potential och skulle kunna växa ytterligare om regeringen ökade insatserna för att förbättra näringens villkor och förutsättningar. För glesbygden har turismen särskilt stor betydelse, inte minst i landets norra delar. Möjligheterna för fiske, jakt, skidåkning och andra typer av fritidsaktiviteter och naturupplevelser året om har en stark utvecklingspotential. Därutöver finns det gott om kulturupplevelser, tillgång till ren och lokalt tillverkad mat, för att ta ytterligare ett par exempel. Turismen spelar också en viktig roll för landets glest bebodda delar som jobbskapare och tillväxtmotor. Bara och har över 8 miljoner övernattningar , vilket skapar tusentals arbetstillfällen. Med genomtänkta aktiviteter kan konkurrenskraften ökas och därigenom kan turistbranschen öka hållbarheten och sysselsättningen, stärka hela länets ekonomi samt förbättra serviceutbudet och miljötänkandet. Turistnäringens möjligheter att skapa tillväxt och arbete är beroende av riktade insatser som bygger på behovet av nya lösningar för att möta en hårdare konkurrens inom besöksnäringen och hårdare krav på produkter och tjänster inom turism. Utmaningen ligger i att ta vara på den positiva trenden och fortsätta att utveckla näringen. För att detta ska vara möjligt krävs det ett långsiktigt aktivt engagemang från statens och regeringens sida. Det är särskilt viktigt att näringen får rätt stöd, ökade möjligheter till investeringar och förbättrade resurser till marknadsföring. Att staten tydligt stödjer det arbete med en nationell strategi för besöksnäringen som näringen själv nu påbörjat under ledning av SHR. Att stödet till den internationella marknadsföringen via Visit ytterligare förstärks till att ligga i nivå med andra liknande länder. Detta blir i så fall indirekt även ett stöd till besöksnäringen i de norra delarna av landet. Att staten tar fram ett branschprogram för besöksnäringen som inkluderar forskning, marknadsföring och framtida utbildnings- och kompetensnivå. Att den s.k. turistmomsen ses över. Skillnaderna i momsnivåer skapar en osund konkurrens. Att det nationella stödet till förbättrad tillgänglighet förbättras genom utbyggnad av infrastrukturen, vägar, flyg och tåg. Fungerande kommunikationer är avgörande för att besökarna ska kunna ta sig fram till besöksmålen. i (S)
mot · GY02N395 · 2010-10-26 00:00:00 — Energi- och klimatarbete i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till och aktivt verka för att samordna energi- och klimatarbetet i . Ett antal initiativ måste tas för att ska bli föregångare på klimat- och energiområdet. De bör aktivt arbeta för att ett nytt internationellt klimatavtal, där samtliga faktorer med relevans för klimatförändringarna tas upp i enlighet med hur stor inverkan de har. En samstämd energistrategi för bör arbetas fram, med syfte att främja energiförsörjningstryggheten, öka användningen av förnybar energi och stärka sammanlänkningen av olika länder. Detta kan göras exempelvis genom sammankopplade överföringsledningar som gradvis kan utvecklas till ett avancerat nät mellan länderna och vindkraftsparkerna ute till havs. Handlingsplaner bör också utarbetas för spridning av kraftvärmetekniken, renovering av byggnader och innovationer på boendeområdet, i syfte att förbättra energieffektiviteten och energisparandet. Det behövs program för att främja kvalitativ tillväxt i , exempelvis genom att finansieringspaket, investeringsplaner och bidrag och även internationella ekonomiska resurser inriktas mot produktion av förnybar energi, investeringar i energieffektivitet, kraftvärmeteknik, effektiva fjärrvärmesystem och en sammanlänkning av elnäten. Det behövs också ett gemensamt regionalt utbildningsprogram för att stärka de gemensamma resurserna på energiplaneringsområdet, exempelvis genom att öka erfarenhetsutbytet och främja bästa praxis bland tjänstemän på lokal och nationell nivå.
mot · GY02N396 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uranbrytning. Sedan regeringen öppnade upp för ökad uranbrytning har jakten på brytbart uran intensifierats på många platser i landet, särskilt i . Uranbrytning kommer att försvåra möjligheterna för ett gott liv för oss själva och för generationer framåt. Brytningen är både riskfylld och skapar stora miljöproblem. En fullskalig brytning av uran skulle skapa omfattande och sannolikt oreparabla skador i en känslig naturmiljö, en naturmiljö som brukar beskrivas som sista vildmark och på det sättet har ett stort värde för människor och djurliv. Risken är stor för att föroreningar kommer att fortplantas i vår livsmiljö, bland annat i fiskrika vattendrag. En uranbrytning i skulle påverka turism- och besöksnäringen och möjligheterna att marknadsföra som sista vildmark. Prospektering och diskussioner står i stark kontrast till de möjligheter som ekoturismen har. Vi vill också stärka det kommunala inflytandet och möjligheten till vetorätt mot uranbrytning. Många människor känner sig maktlösa och frustrerade när gruvbolagen prospekterar efter som på ett sådant sätt upprör känslorna både bland befolkningen och hos kommunerna. Det måste bli en ordning där den folkliga viljan får ett inflytande när gruvbolagen börjar leta efter uran. Uran är en tungmetall vars skaderisker vid brytning inte går att jämföra med andra mineraler. Därför måste kommunernas och den enskilde markägarens roll stärkas vad gäller att tillåta undersökningar av förekomster, prospektering och bearbetning. Vi anser också att det vid tillfället då tillstånd utfärdas för provborrning bör ske en miljöprövning.
mot · GY02N399 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om träförädling. Den svenska skogsindustrin har genom historien spelat och spelar fortfarande en viktig roll i landets ekonomiska utveckling. Skogen förser oss med förnybara råvaror som omvandlas till trä, papper, bioenergi och andra viktiga produkter i basindustrin och vid många små och medelstora företag. Skogsindustrin har en speciellt stor betydelse för den svenska exportmarknaden. Våra sex län har ett alldeles särskilt förhållande till de näringar som har sitt ursprung i skogen, eftersom det är landets skogrikaste region och kallas därför ofta för just skogslänen. Längs kusten finns ett flertal pappers- och massafabriker, i inlandet många högproduktiva sågverk, pappersbruk och kartongfabriker. Träförädlingens olika former har i vår region gett sysselsättning åt flera generationer människor och gör det fortfarande. finns det stora farhågor om framtiden för de stora industrier som rationaliserat bort många arbetstillfällen och som påverkas direkt av höga energipriser och försämrade finansiella konjunkturer. Vi bedömer dock att det finns en stor utvecklingspotential och att skogen är en framtidsbransch, inte minst i våra län som också har ett stort behov av ett ökat antal arbetstillfällen. Men det krävs politisk vilja och handling för att utveckla denna bransch ytterligare och satsa offensivt på fler jobb inom träförädlingen. Den socialdemokratiska regeringen införde en nationell träbyggnadsstrategi, med en kommitté som var brett tillsatt med representanter alltifrån producenter, beställare och projektörer till forskningsråd. Strategin var framgångsrik och bidrog starkt till att uppmärksamma träets klimatfördelar och jobbskapande potential. I våra län finns flera exempel på satsningar för att utveckla träförädlingen. I har man satsat på omfattande byggnation i trä, bland annat de sju våningar höga flerbostadshusen i strand, som blev verklighet tack vare träbyggnadsstrategin. har också blivit ett säte för högskoleutbildning av framtidens träingenjörer. Vid högskolan i finns det populära programmet för design och träteknik som lockar elever från hela landet och ger dessa kunskaper som omvandlas direkt i industriell utveckling och innovationer. I finns modernaste pappersmaskin i . Det finns en mycket omfattande kompetens och brinnande vilja i våra län att utveckla träförädlingen till den framtidsbransch den är. Men regeringens ambitionsnivå verkar låg vad gäller utvecklingen för träförädlingen. Vi saknar välbehövliga satsningar på innovationer och nya entreprenörer inom branschen. behöver en mycket offensivare och mer nyskapande politik för att förverkliga den fulla potential som växer i våra skogar. Vi hävdar att ett nytt branschprogram behövs inom träförädlingen för att säkra och utveckla denna. Per (S)
mot · GY02N400 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens roll för stabilitet inom träförädlingsbranschen. Regeringen vill att ska gå ur Setra som ägare. hanterar mycket stora volymer skogsråvara och är en stabil aktör i branschen. Bolaget bidrar genom sin existens på mindre orter som , , och till en bra regional stabilitet. Inom bara närområdet på Setras produktionsorter , och finns minst 12 helt privata konjunkturkänsliga träförädlingsföretag, som genomlidit den finansiella krisen med stora svårigheter. Det är viktigt för en bransch med stor potential att ha en stor stark oberoende aktör som verkar för regional stabilitet och som är en förebild för andra, inte minst genom sin miljöprofil och sitt arbetsmiljöarbete i en bransch där arbetsskador i övrigt är vanligt förekommande. Basnäringarna är oerhört viktiga för landets utveckling, och det är därför nödvändigt att branschen utvecklas stabilt och långsiktigt. Därför är det av stor betydelse att staten genom sitt ägande av och Setra fortsätter verka för stabilitet på marknaden.
mot · GY02N401 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en sammanhållen syn på den alternativt framställda elkraften. har till skillnad från många andra länder i en elkraftförsörjning som till en anmärkningsvärt liten del är beroende av kolkraft eller andra fossila bränslen. Vattenkraft och kärnkraft dominerar stort och utöver detta tillkommer ett antal alternativa energikällor, primärt vindkraft. Men det behövs en sammanhållen syn på dessa alternativ eftersom vindkraften omöjligen kan räcka till för att ersätta de mer konventionella energislagen. Enligt Energimyndigheten utgjordes av den svenska elproduktionen av vindkraft . Miljönyttan med vindkraft är förvisso stor men det finns också en rad problem med vindkraften som sällan belyses tillräckligt. Reglerkraft behövs och vindhastigheterna kan variera kraftigt över olika tider . Det finns också problem exempelvis med sjunkande fastighetsvärden i områden med påtagligt utbyggd vindkraft. Forskning och utveckling pågår kring flera olika typer av andra energikällor och det är viktigt att så sker. Vågenergi utgör en stor oexploaterad källa till förnybar energiproduktion. Ett större elbolag tillsammans med genomför testverksamhet med vågkraft utanför i . Omfattningen är tämligen liten men elen som produceras i försöket bedöms likväl räcka till att försörja ungefär 20 villor. Det bedöms dock att vågkraft kan komma att klara av världens elbehov . Solceller är en annan förhållandevis oexploaterad kraftkälla, där dock omfattande verksamhet pågår runtom i världen. Omvandlingen av solenergi till elektrisk energi i en solcell sker utan några rörliga delar, utan att något bränsle behövs och utan att ge några utsläpp. är ett av de större problemen med solceller att tekniken är tämligen dyr och förstås att processen avstannar så snart solen inte lyser på cellen, vilket medför att tekniken inte är optimal för alla delar av världen. Det finns stor potential i vindkraften precis som för ett antal andra energikällor men den kommer inte att kunna ersätta våra stora energikällor, särskilt inte i närtid. Därför är det önskvärt att se över dagens möjliga alternativa energikällor och hur dessa ska kunna användas bättre och mer effektivt, samt i vilken omfattning forskning, regelförenklingar och andra stödfunktioner kan underlätta för dessa energislag att vinna mark. Annars är risken uppenbar att dessa energikällor även stannar vid att vara ett komplement i de portföljer som elbolagen erbjuder sina kunder.