ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sf370 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnfattigdom. Alla barn har rätt till en skälig levnadsstandard, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Forskning har visat att det finns ett tydligt samband mellan barns materiella välfärd och deras tillgång till andra rättigheter, som utbildning och fysisk och psykisk hälsa. Att förbättra villkoren för de ekonomiskt mest utsatta barnen kan få positiva effekter på långt fler områden än de ekonomiska. Omkring en kvarts miljon barn i beräknas växa upp i fattiga familjer där brist på pengar är ett ständigt problem. Det handlar om familjer som kämpar för att få tillvaron att gå ihop utan några marginaler utöver det allra nödvändigaste. Enligt en undersökning som Majblomman har låtit genomföra svarar av föräldrarna med barn i att det har hänt att man själv och barnet eller barnen inte haft råd med ett mål varm mat, betyder alltså att cirka 80000 barn mellan och har föräldrar som minst en gång inte haft råd med ett mål varm mat. Barnfattigdom förekommer i hem där föräldrarna är arbetslösa, deltidsarbetande eller lågavlönade. En majoritet av de fattigaste barnen hade utländsk bakgrund eller levde med en ensamstående förälder. Det finns två faktorer som var för sig ökar risken för ekonomisk utsatthet att ha utländskt ursprung och att växa upp med en ensamstående förälder. Tillsammans förstärker dessa två faktorer varandra och mångdubblar risken för fattigdom. Ur ett barnperspektiv är det allvarligt att andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ökar eftersom det innebär risk för både sociala och ekonomiska problem. Om inget görs för att vända utvecklingen nu är det stor risk att inte bara barnfattigdomen totalt kommer att öka utan också att klyftorna kommer att vidgas än mer. Både självförtroende och framtidstro kan minska hos barn som upplever att det är stor skillnad mellan vad de själva har för möjligheter och vad andra barn kan göra. För att bekämpa barnfattigdom krävs en kombination av åtgärder: jobb som ger föräldrarna möjlighet att integreras och utvecklas i arbetslivet, tillräckligt och genomtänkt inkomststöd och nödvändiga tjänster för barnen och deras familjer. Samhället måste ta ett större ansvar än för att bekämpa barnfattigdomen. Barnens perspektiv måste alltid beaktas när beslut fattas. Kunskapen i samhället om barn som växer upp i ekonomiskt utsatta familjer måste ökas. En avgiftsfri skola måste garanteras så att dolda avgifter inte tas ut. Kommunerna måste ta ansvar för att skollagen följs så att dolda avgifter inte tas ut. Fritidsverksamheter måste vara öppna även . Information om olika sommarlovsaktiviter måste spridas så att barn i utsatta familjer ska få möjlighet att delta på lika villkor. Om regeringens nollvision för barnfattigdom ska uppnås behöver flera åtgärder vidtas på lokal, regional och nationell nivå.
mot · GY02Sf371 · 2010-10-25 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 8 Migration 3651608000kr mindre än vad regeringen föreslagit för eller således 3505753000kr. I dagens förs en djupt oansvarig invandrings- och integrationspolitik. Vårt land har tagit emot alltför många invandrare på , och endast en mindre del har varit flyktingar under . Detta har orsakat stora enorma ekonomiska, sociala och kulturella problem, som det minskat vårt utrymme för att förbättra stödet till de verkligt nödlidande människorna runt om i världen. Den oansvariga och kravlösa svenska integrations- och invandringspolitiken har även gett upphov till segregation, rotlöshet, kriminalitet och ökade motsättningar. Den mångkulturella samhällsordningen är ett allvarligt hot mot den inre sammanhållning och stabilitet som utgör grunden för hela den solidariska svenska välfärdsmodellen. Som ett första steg mot en mer ansvarsfull och hållbar invandrings- och flyktingpolitik lovar att under den kommande mandatperioden prioritera arbetet för att få igenom följande förändringar: En kraftig begränsning av asyl- och anhöriginvandringens omfattning till en nivå som inte är högre än den i våra grannländer och , en återgång till den assimileringspolitik som gällde och som innebär att det är invandrarna som skall anpassa sig till det svenska samhället och inte tvärtom samt även ett kraftigt utökat stöd till () (se utgiftsområde 7) och de miljontals verkligt nödlidande flyktingar i världen som saknar möjligheter och resurser att ta sig ifrån konfliktområdenas närhet. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 8 Migration (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar
mot · GY02Sf372 · 2010-10-25 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp anvisar till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp utöver vad regeringen föreslagit för eller således 94 . anser att en reformering av det gamla sjukförsäkringssystemet var nödvändigt. som man intensifierar ansträngningarna med att få tidigare sjukskrivna och förtidspensionerade att helt eller delvis återgå till arbete är det dock av yttersta vikt att respekt och hänsyn visas de människor som är så svårt sjuka att de är permanent arbetsoförmögna. Tyvärr har både regeringen och brustit i denna respekt. Vi menar att det är uppenbart att rättssäkerheten för den enskilde måste stärkas i samband med prövningen gentemot sjukförsäkringssystemet. vill därför göra det obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka berörda personer innan man överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. som vi vill öka rättssäkerheten inom systemet vill vi också intensifiera kampen mot bidragsfusk genom en utökning av antalet kontroller och en skärpning av påföljden för avslöjade bedragare. Vi väljer att i denna budgetmotion höja taket i sjukförsäkringen till 8 prisbasbelopp. Vid sidan av dessa förändringar vill vi avvakta en mer långsiktig utvärdering av det nya systemets effekter innan vi föreslår nya, mer djupgående reformer på området. Till att börja med anslår vi sammanlagt extra för att höja rättssäkerheten inom verksamhet. Visar det sig att dessa extraresurser inte räcker är vi beredda att skjuta till mer medel. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård
mot · GY02Sf373 · 2010-10-25 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn utöver vad regeringen föreslagit för eller således 73 . vill gradvis höja nivån på föräldrapenningen samt avskaffa all tvångsreglering rörande vem av föräldrarna som ska vara hemma med barnet. Vi vill även införa en kostnadsfri rådgivning (se utgiftsområde 25) för familjer och vi anser att de föräldrar som helst vill ordna omsorgen om sina barn på egen hand ska ha möjlighet till det. Därför måste också den nuvarande nivån på vårdnadsbidraget höjas när utrymmet så tillåter. Vi höjer även bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. Utöver detta höjer vi barntillägget (se utgiftsområde 15) för studerande, vi höjer taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen och vi väljer även att höja det eftersatta underhållsstödet med /mån. Genom minskad invandring minskar barnbidragskostnaderna. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Barnpension och efterlevandestöd till barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn Specifikation av anslag 1.2 Gradvis höjning till av SGI Höjt tak tillfällig föräldraförsäkring och havandeskapspenning gradvis höjning
mot · GY02Sf374 · 2010-10-22 00:00:00 — Bedömning av bidrag till barn med diabetes tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidragsregler för barn med diabetes. har utarbetat vägledning för villkor om vårdbidrag vid funktionsnedsättningar, däribland för diabetes. Reglerna är tydliga vad gäller storleken på bidraget. Det finns även vissa särskilda omständigheter och merkostnader som man kan ange och dessa kan naturligtvis vara olika, bl.a. beroende på barnets ålder. Stora variationer förekommer trots dessa regler. Orsakerna kan delvis bero på att föräldrarna är olika skickliga i att formulera sina behov i en ansökan. Men barn med diabetes beviljas helt olika bidragsbelopp, trots en i övrigt liknande situation. Ett av de främsta syftena med den sammanslagna var att skapa förutsägbara och mer enhetliga bedömningar av kassornas ärenden. Men erfar många föräldrar att de inte alls kan förutsäga vilken storlek det blir på bidraget eller ens om de har rätt till bidraget. Reglerna måste ge förutsättningar för en enhetlig tillämpning.
mot · GY02Sf375 · 2010-10-20 00:00:00 — Styrning av nyanländas boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för asylsökandes och nyanländas möjligheter att välja bostad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att om möjligt ta ett större ansvar för fördelningen av nyanlända och asylsökande till kommuner där det finns lediga bostäder och bättre möjligheter till arbete. Invandringen till är bra och helt nödvändig. Det är en tillgång för att invandrare kan etablera sig i samhället och därigenom också arbeta och betala skatter. Vi behöver invandringen inte minst eftersom har en åldrande befolkning. Men för att vi ska kunna ta del av dessa positiva effekter av migrationen måste bli bättre på att integrera asylsökande och se till att de blir självförsörjande och produktiva medlemmar av samhället. Det som kan vara betungande med invandringen är att de nyanlända väljer att bosätta sig i redan invandrartäta kommuner och de kommunerna därför måste ta ansvaret för en för stor del av invandringen till . Många av de nyanlända väljer invandrartäta kommuner eftersom de har släkt och vänner där. Då väljer de att flytta in hos dessa familjer. Effekten av detta är att flera familjer bor i samma lägenhet, vilket leder till trångboddhet. Asylsökande i som väntar på beslut har rätt att välja om de vill bo hos släkt och vänner i eget boende (EBO) eller i anläggningsboende (ABO). Tanken med EBO var från början (1994) att av de asylsökande skulle välja denna lösning framför ABO. Men väljer 60procent av de asylsökande EBO. Det är naturligt att människor söker sig till att bosätta sig nära anhöriga och vänner. Men valet av bostadsort bör ske utifrån möjligheten till egen bostad, arbete eller utbildningsmöjligheter som leder till egen försörjning. Invandringen drabbar vissa mottagarkommuner hårt eftersom kommunerna oftast redan har tagit emot många nyanlända. Detta gör att kommunen inte har några lediga bostäder att erbjuda och att arbetstillfällen inte finns. Skolan i kommunerna har svårigheter att ta emot alla nyanlända skolbarn på ett bra sätt och därför försämras kvaliteten i skolan. Allt detta skapar trångboddhet, arbetslöshet och kraftiga svårigheter för de nyanlända att integreras i det svenska samhället på ett bra sätt, vilket kan leda till utanförskap, sociala problem och kriminalitet. är en kommun som fått väldigt många nyanlända . Kommunen har startat ett projekt som heter vägar till hela . Projektet går ut på att informera nyanlända med uppehållstillstånd och asylsökande om möjligheter till bostad, introduktion, praktik och arbete i andra kommuner och regioner i . Projektet fungerar väl och många av dem som antar erbjudandet får en bra start i det nya landet. Men det vore bättre att informationen och erbjudandet kommer de nyanlända tidigare tillhanda.
mot · GY02Sf376 · 2010-10-21 00:00:00 — Ett samhälle för alla medborgare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att slå vakt om vårt trygghetssystem som en grundpelare i vårt samhälle. invånare har rätt till ett gott liv och en god livsmiljö i ett samhälle som utvecklas i takt med samhällsförändringarna. Vi ska ha möjlighet att vara delaktiga i samhällslivet och att påverka vår tillvaro. Det förutsätter att det finns en välfärd värd namnet, och den ska vara tillgänglig för alla. Välfärden ska betalas gemensamt via skatten och ingen ska behöva oroa sig för att inte ha råd med vare sig sjukvård eller annan form av omsorg. Den ekonomiska situationen ska inte vara avgörande för om man får den vård och omsorg man behöver. Det ska vara behovet som är avgörande. För att ha ett gott liv behöver människor såväl arbete och fritid som trygghet och frihet. Arbetsmarknadspolitiken är en bärande del i samhället liksom trygghetsförsäkringarna. Den rehabiliteringskedja som beslutades i ger dock inte någon trygghet för den enskilde när man som mest är i behov av trygghet på grund av sjukdom. De nya sjukskrivningsreglerna innebär att det ska prövas om den som är sjukskriven kan klara av andra arbetsuppgifter hos den egna arbetsgivaren. ska arbetsförmågan prövas mot hela arbetsmarknaden. Vidare ska sjukpenning endast kunna betalas ut . Möjlighet till förlängning vid fortsatt nedsatt arbetsförmåga finns med ytterligare i ersättning efter ansökan från den sjukskrivne. kan ifrågasätta ersättningen för den som är sjukskriven men inte återgått till sin tidigare arbetsgivare, om personen ifråga anses besitta arbetsförmåga för något annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Att behöva oroa sig för att mista rätten till sitt arbete, för att istället söka arbete inom hela arbetsmarknaden, i hela landet, måste i många fall upplevas som förödande. kommer larmrapporterna från kommunerna om att ansökningarna om försörjningsstöd ökar i antal. Det är således allt fler människor som kan klara sin egen försörjning när de på grund av sjukdom inte orkar gå tillbaka till sitt arbete och inte heller får något nytt. För del är sjukvården en prioriterad politisk fråga. Man arbetar för att skapa nya och bättre förutsättningar för människor att få vård och att få stöd. Men om man från nationell sida istället försämrar förutsättningarna för att klara sin ekonomi kommer situationen för allt fler att försämras ytterligare. Att, som sker, systematiskt vältra över ansvaret på den enskilde medborgaren, skapar ett samhälle med större och djupare klassklyftor. Det är inte acceptabelt i ett välfärdssamhälle att de som har behov av samhällets insatser inte ska få det. För att samhället ska vara ett samhälle för alla medborgare så måste vi investera i bra trygghetsförsäkringar, förebyggande arbetsmiljöarbete, bra företagshälsovård och goda rehabiliteringsinsatser.
mot · GY02Sf378 · 2010-10-27 00:00:00 — Alla barns rätt till sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alla barns rätt till sjukvård. har ett väl utbyggt system för sjukvård för barn. Trots det finns det barn som lever i vårt land som ställs utanför systemet och inte får tillgång till den sjukvård de har rätt till. Barn som lever i som irreguljära eller utan papper, till exempel barn som rest in i landet utan att ansöka om uppehållstillstånd, ställs utanför. I artikel 2 slås fast att konventionsstaterna ska tillförsäkra varje barn inom dess jurisdiktion de rättigheter som anges i konventionen. Ingen skillnad får göras på olika barn, oavsett barnets ställning. De rättigheter som anges i konventionen ska alltså säkerställas för alla barn som vistas i . I konventionens artikel 24 stadgas att konventionsstaterna ska säkerställa att inget barn blir utan sådan hälso- och sjukvård att barnet kan åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa. Genom att ratificera har således förbundit sig att verka för tillgång till sjukvård för alla barn i . för barnets rättigheter har påtalat att inte tillämpar principen om icke-diskriminering fullt ut för barn till illegala immigranter i fråga om social service utöver rätten till akut sjukvård. FN:s specielle rapportör för allas rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa, , besökte . I sin rapport efter besöket konstaterade han bland annat att skillnader i rätt till sjukvård baserat på legal status utgör diskriminering. Han uppmuntrade att erbjuda sjukvård till alla på samma villkor. I rapporten anges vidare att grupper av gömda, inkluderande personer som aldrig sökt asyl, utgör en av de mest utsatta grupperna i samhället. Mänskliga rättigheter gäller för alla människor oavsett åsikt, ursprung eller ställning. I ett välfärdssamhälle som måste statsmakten vara särskilt uppmärksam på skyddsbehovet hos utsatta grupper som barn utan papper. Den svenska regleringen måste därför omgående ändras så att uppfyller sina förpliktelser vad gäller mänskliga rättigheter. En översyn bör därför göras för vad som ska gälla för personer som lever som papperslösa eller gömda i vårt land, med syfte att öka tillgängligheten i vården och överväga nya kostnadsmodeller. Landstingen bör utforma gemensamma riktlinjer för vård för dessa grupper. Alla barn som lever i ska ha rätt till vård på lika villkor.
mot · GY02Sf380 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnfattigdom. Alla barn har rätt till en skälig levnadsstandard, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Forskning har visat att det finns ett tydligt samband mellan barns materiella välfärd och deras tillgång till andra rättigheter, som utbildning och fysisk och psykisk hälsa. Att förbättra villkoren för de ekonomiskt mest utsatta barnen kan alltså få positiva effekter på långt fler områden än de ekonomiska. Omkring en kvarts miljon barn i beräknas växa upp i fattiga familjer där brist på pengar är ett ständigt problem. Det handlar om familjer som kämpar för att få tillvaron att gå ihop utan några marginaler utöver det allra nödvändigaste. Enligt en ny undersökning som Majblomman har låtit genomföra svarar av föräldrarna med barn i att det har hänt att man själv och barnet eller barnen inte haft råd med ett mål varm mat. Det betyder alltså att cirka 80000 barn mellan och har föräldrar som minst en gång inte haft råd med ett mål varm mat. Andelen barn i hushåll med ekonomiskt bistånd har ökat . berördes 180 barn i av att någon av deras föräldrar vräktes. Det är en ökning jämfört med vad som registrerades av . Barnfattigdom förekommer i hem där föräldrarna är arbetslösa, deltidsarbetande eller lågavlönade. En majoritet av de fattigaste barnen hade utländsk bakgrund eller levde med en ensamstående förälder. Det finns två faktorer som var för sig ökar risken för ekonomisk utsatthet att ha utländskt ursprung och att växa upp med en ensamstående förälder. Tillsammans förstärker dessa två faktorer varandra och mångdubblar risken för fattigdom. Ur ett barnperspektiv är det allvarligt att andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ökar eftersom det innebär risk för både sociala och ekonomiska problem. Om inget görs för att vända utvecklingen nu är det stor risk att inte bara barnfattigdomen totalt kommer att öka utan också att klyftorna kommer att vidgas än mer. Både självförtroende och framtidstro kan minska hos barn som upplever att det är stor skillnad mellan vad de själva har för möjligheter och vad andra barn kan göra. För att bekämpa barnfattigdom krävs en kombination av åtgärder: jobb som ger föräldrarna möjlighet att integreras och utvecklas i arbetslivet, tillräckligt och genomtänkt inkomststöd och nödvändiga tjänster för barnen och deras familjer. Med anledning av det ovan anförda behöver ge regeringen till känna att man behöver agera för att motverka barnfattigdomen. i (S)
mot · GY02Sf381 · 2010-10-27 00:00:00 — Idrottens regler kring arbetsgivaravgifterna och ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att idrottens positiva regler för arbetsgivaravgifter ska omfatta alla ideella organisationer. Idrottsrörelsen har länge haft ett mycket förmånligt avtal som säger att föreningar inte behöver betala någon arbetsgivaravgift på utbetald ersättning om ersättningen till en idrottsutövare under ett kalenderår understiger ett halvt prisbasbelopp, eller om ersättningen till någon annan än idrottsutövare under ett kalenderår understiger . Till idrottsutövare räknas bland annat en aktiv idrottsman/kvinna, tränare och tävlingsfunktionär, men däremot inte till exempel kanslipersonal eller vaktmästare. Med detta undantag har idrotten en stor förmån som betyder mycket för rörelsens verksamhet och utveckling. En översyn av detta stöd till idrottsrörelsen bör göras i syfte att låta det omfatta alla ideella organisationer.
mot · GY02Sf387 · 2010-10-26 00:00:00 — Ökat informationsutbyte för större rättssäkerhet vid prövning av asylärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökat informationsutbyte för större rättssäkerhet vid prövning av asylärenden. Situationen i har försämrats avsevärt . En stor våldsvåg sköljde över landet och kostade många oskyldiga människor livet. Korruptionen har varit på samma nivå och talar sitt eget dödliga språk. Även efter ett någorlunda lyckat parlamentsval, har inskränkningarna av de mänskliga rättigheterna fortsatt, minoritetsgrupper förföljts och terrorvåldet dödat många oskyldiga. finns det en positiv utveckling där många internationella företag påbörjat etablering i och ekonomiska projekt tar form. Nya grupper i det irakiska samhället har varit särskilt förföljda. Etniska och religiösa minoriteter i framför allt den västra och nordvästra delen av landet, hbt-personer i huvudstaden , företagare generellt över hela landet och oppositionspolitiker i irakiska och . Denna förändring har inte återspeglats i utfallet av asylprövningar. I grunden är det nya asylprövningssystemet väldigt bra, eftersom rättssäkerheten ökar och godtyckligheten minskar. Men det nya asylprövningssystemet kräver också att information om den aktuella situationen är ständigt tillgänglig och uppdaterad. Jag upplever inte att så är fallet . har förbundit sig att skydda människor som är i skyddsbehov. Det krävs en större aktualitet i landsinformationen som finns som beslutsunderlag.