mot · GX02Fi10 · 2010-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2009/10:153 Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 5.1Krav på privatisering och liberalisering4 5.2Sveriges bidrag till ()4 5.3Poverty Reduction and Growth Facility5 5.4Demokratiska problem till följd av IMF:s och agerande5 6.3G20 får ökat inflytande utvecklingsländerna mindre7 7Internationell beskattning för att bekämpa fattigdom och klimatförändringar7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en reform av konditionaliteten, så att hänsyn tas till de demokratiska processerna i låntagarländerna samt till sociala och miljömässiga faktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de internationella finansiella institutionernas krav på privatisering och liberalisering måste avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stöd till bör vara kopplat till krav på att de makroekonomiska krav som ställer på låntagarländer avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avveckling av IMF:s lånefacilitet för fattigdomsbekämpning och tillväxt, Poverty Reduction and Growth Facility. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att IMF granskar ekonomi på samma sätt som granskar andra länders. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en reform av länders inflytande i de internationella finansiella institutionerna, så att hänsyn inte endast tas till ekonomisk storlek, utan även till andra faktorer, såsom befolkningsstorlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att uppnå en jämn könsbalans i de internationella finansiella institutionerna måste prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge FN ökad roll i arbetet med att möta den finansiella krisen och reformera de internationella finansiella institutionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att utreda införandet av en internationell bonusskatt för banksektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att klimatfonderna sköts av FN till följd av utvecklingsländernas begränsade inflytande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en skyndsam avveckling av lån till investeringar i icke förnybara energikällor. I skrivelse 2009/10:153 presenterar regeringen arbetet i , och de regionala utvecklingsbankerna /09. Skrivelsen innefattar bl.a. institutionernas roll under den pågående ekonomiska och finansiella krisen, policyfrågor och den agerande i olika frågor. välkomnar att regeringen återrapporterar om arbetet i de internationella finansiella institutionerna. Regeringen har inte lagt fram någon skrivelse , trots att fattat beslut om att så skulle ske. finner detta faktum mycket uppseendeväckande och anser att det torde vara en självklarhet att regeringen följer beslut som fattats av . En djupare genomgång av vår syn på de internationella finansiella institutionernas funktion och arbete återfinns i motionen och (2007/08:U226). och () bildades i Bretton i nordöstra . Därför har dessa institutioner kommit att kallas för Bretton Woods-institutionerna (BWI). Medan IMF främst ägnar sig åt valutalån och finansiell och ekonomisk övervakning, är och de regionala utvecklingsbankernas uppgift att låna ut pengar till utvecklingsländer och projekt i dessa länder för att bidra till utveckling. Många utvecklingsländer är starkt beroende av lån och ekonomiskt stöd från IMF och . Detta medför att de internationella finansiella institutionerna har stort inflytande på utvecklingsländerna, som utvecklingsländernas möjlighet att påverka institutionerna är mycket liten. har ett stort ansvar att i IMF och driva fram en utveckling där institutionernas arbete utgår från varje lands egna förutsättningar, de demokratiska processerna i syd och kampen mot fattigdom. Institutionerna måste också öppnas för insyn och dialog med långivare, låntagare och ideella organisationer. Miljöfrågor, millenniemålen, fördelningsfrågor och jämställdhet mellan kvinnor och män måste få mycket större uppmärksamhet. finner det oacceptabelt att använda globala lånemedel som inte tar hänsyn till sociala och ekologiska faktorer. Den främsta kritiken som brukar framföras mot BWI är de villkor och krav, den s.k. konditionaliteten, som ställs vid utlåning. Ofta är de makroekonomiska kraven mycket långtgående och detaljerade, vilket får till följd att låntagarländernas politiska och ekonomiska handlingsutrymme begränsas kraftigt. Då lånen ofta löper över långa tidsperioder innebär det också att den bakbundenhet som beskrivits tenderar att bli långvarig. Ett resultat av detta har blivit att ett flertal länder valt att betala tillbaka sina lån , för att inte längre vara bundna av de enkelspåriga krav som IMF ställer. Dessa krav medför att de demokratiska processerna i låntagande länder påverkas negativt. motsätter sig självfallet detta och anser att konditionaliteten måste reformeras, så att hänsyn tas till de demokratiska processerna i låntagarländerna samt sociala och miljömässiga faktorer. Detta bör som sin mening till regeringen ge till känna. 5.1Krav på privatisering och liberalisering Effekterna av konditionaliteten kan bli ödesdigra för de länder som drabbas, inte minst eftersom många utvecklingsländers strävan att uppfylla FN:s millenniemål försvåras. De krav som IMF och sätter upp omfattar ett stort antal samhällsområden. Bland villkoren finns krav om privatiseringar och handelsliberaliseringar kontroversiella reformer som i många fall inte resulterat i att fattigdomen minskat utan i stället slagit hårt just mot de fattiga. I ett par fall har man även krävt att tillgången till vatten ska privatiseras, bl.a. i . Att så få krav på privatisering av vatten ställs beror på att man redan lyckats genomdriva den typen av reformer i ett stort antal fattiga länder, bl.a. i och . De norska och brittiska regeringarna har kritiserat IMF och för dessa typer av villkor och beslutat att i fortsättningen inte knyta sitt utvecklingssamarbete till krav på privatiseringar och liberaliseringar. delar den åsikten och menar att borde framföra samma kritik. Detta bör som sin mening till regeringen ge till känna. 5.2Sveriges bidrag till () bidrag till , som är en del av , är av institutionens kapital. IDA:s utvecklingssamarbete är dock inte ovillkorat. Biståndet är kopplat till makroekonomiska policyvillkor med krav på bl.a. handelsliberaliseringar, utgiftstak för hälsosektorn och privatiseringar i mottagarländerna. Kritiken mot dessa krav är omfattande och har kritiserats av bl.a. Forum Syd, och . Även och har tidigare krävt att den makroekonomiska konditionaliteten ska fasas ut. En viss reformering av de krav som ställer har förvisso skett, men visar en rapport från Eurodad att antalet bindande krav på ekonomiska policyvillkor sammantaget har ökat som andel av det totala antalet krav som ställer. För att markera sitt missnöje med att fortsätter att ställa makroekonomiska krav på mottagarländerna har tidigare valt att dra tillbaka av sitt anslag till . anser att borde koppla sitt stöd till till tydliga krav på att de makroekonomiska policyvillkoren avskaffas. Detta bör som sin mening till regeringen ge till känna. 5.3Poverty Reduction and Growth Facility I skrivelsen redogörs också för det ramverk, PRGF, som utvecklats av IMF för utlåning till låginkomstländer. Den f.d. brasilianske finansministern har genomfört en studie av IMF:s verksamhet i de fattigaste länderna. konstaterar att IMF:s tonvikt på budgetbalans har gått ut över utvecklingen på sektorsnivå, t.ex. hälsovård och utbildning. Vidare menar den f.d. finansministern att IMF:s krav i många fall utgjort ett problem för fattigdomsbekämpning och tillväxt. IMF:s och verksamhet har i flera fall motverkat varandra. Rapporten rekommenderar att IMF avvecklar sina PRGF-lån till de fattigaste länderna och att IMF upphör med långsiktig utvecklingsfinansiering i allmänhet. delar denna syn och anser att borde driva kravet på en avveckling av PRGF. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Demokratiska problem till följd av IMF:s och agerande Regeringen framför åsikten att det är viktigt att de villkor som ställs vid lån-givning inte är onödigt rigida och att de bygger på låntagarländernas prioriteringar. Det är i grunden ett bra förhållningssätt. Icke desto mindre har det ändå skett, bl.a. och har utsatts för mycket strikta låneregler. IMF frös utbetalningarna till 2005, på grund av den statsbudget som parlamentet antagit. Man tvingade dessutom att frysa utgifterna för utbildning till av BNP , trots att man skulle behöva öka utgifterna för utbildning till 4,av BNP för att uppnå millenniemålet om att alla barn ska ha tillgång till grundskoleutbildning . IMF och förhindrade därigenom aktivt att millenniemålen uppfylls i . urholkar man den nicaraguanska demokratin genom att sätta sig över de beslut parlamentet fattat och genom att starkt begränsa beslutandemakten hos de folkvalda representanterna för nicaraguanerna. IMF:s och handlande i fallen med , och är tydliga exempel på hur de internationella institutionernas krav och agerande kringskär länders demokratiska handlingsutrymme, och i vissa fall till och med anser sig kunna överpröva demokratiskt fattade beslut. I skrivelsen redogörs för IMF:s övervakning av den globala ekonomin och enskilda länders ekonomiska politik. Det framförs bl.a. att regeringen ställt sig bakom de bedömningar och rekommendationer som IMF gjort och givit till olika regioner och länder. Vad detta i praktiken betyder är att regeringen godkänt den detaljreglering av syd som IMF ägnar sig åt, t.ex. då man som en del av strukturåtgärder kräver privatiseringar och avregleringar. motsätter sig regeringens agerande. När det gäller IMF:s övervakning av enskilda länders politik anser att måste utsättas för samma granskning som andra länder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har utvecklingsländerna ett begränsat inflytande i och . Det beror bl.a. på att dessa institutioner inte är uppbyggda utifrån ett demokratiskt perspektiv: en röst, ett land. Istället styrs andelen av rösterna av maktförhållandena i världen vid BWI:s bildande . Den pågående reformeringen av röstfördelningen handlar primärt om att röstfördelning ska utgå från medlemmarnas ekonomiska styrka och i mindre utsträckning om att göra röstfördelningen mer demokratisk. Ett mer rättvist sätt att beräkna rösterna måste införas. Ett förslag, som bl.a. stöds av premiärminister , är s.k. dubbel majoritet, där man kombinerar ekonomisk styrka med en helt demokratisk beräkningsmodell. bör verka för en revidering av röstberäkningen i Internationella valutafondens och , vilket innebär att man inte bara tar hänsyn till ekonomisk storlek, utan även till andra principer, såsom befolkningsstorlek. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I skrivelsen framförs att man har prioriterat jämställdhet under den innevarande mandatperioden. Trots att regeringen säger sig ha prioriterat jämställdhet, framgår det inte vad som faktiskt gjorts. 2009 var drygt hälften av de anställda på kvinnor. Dock innehade kvinnor endast 31,av de ledande befattningarna på alla nivåer. Världsbankschefen har kungjort målsättningen, att års utgång, ska man få till stånd en jämn könsfördelning på samtliga nivåer i banken. I IMF är andelen kvinnor lägre, av det totala antalet anställda. innehar dock chefsbefattningar. anser det vara en självklarhet att det finns en jämn könsbalans på alla nivåer i såväl som IMF. Statistiken visar att man kommit en bit på vägen, men att resultaten är långt ifrån tillfredsställande och måste därför prioriteras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3G20 får ökat inflytande utvecklingsländerna mindre I skrivelsen nämns också att G20 fått ökat inflytande i och med den ekonomiska och finansiella krisen och därmed blivit en aktör i globala ekonomiska frågor och i arbetet med att reformera de internationella finansiella institutionerna. är av uppfattningen att detta är mycket problematiskt eftersom många länder, däribland utvecklingsländer, utestängs. I stället borde FN ges en ökad roll i arbetet med att möta den finansiella krisen och reformera de finansiella institutionerna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Internationell beskattning för att bekämpa fattigdom och klimatförändringar anser att det krävs nya verktyg för att kunna bekämpa världsfattigdomen och klimatförändringarna på ett verkningsfullt sätt. En metod, som tidigare förordat, är en global transaktionsskatt. Den senaste tidens nyheter om rekordbonusar i banksektorn har lett till diskussioner om ett eventuellt införande av en internationell bonusskatt, vilket också ställt sig bakom. Det finns även ett stöd för detta i andra länder, bl.a. har president och premiärminister föreslagit en sådan internationell skatt. anser att borde utreda förutsättningarna för en sådan skatt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I skrivelsen hävdar regeringen att utvecklingsbankerna har ägnat större fokus åt hållbar utveckling. delar inte den uppfattningen. har från många håll framförts skarp kritik av bankens utlåning till icke förnybar energiframställning. har tillbakavisat kritiken och lanserat sig själv som en klimatbank, bl.a. genom att skapa två nya klimatfonder. Detta är mycket problematiskt av flera anledningar. Den främsta invändningen är att utvecklingsländerna, som är mest sårbara och utsatta för klimatförändringarna, har ett mycket begränsat inflytande i beslutsrum. Därför borde detta arbete ske i FN:s regi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Finansieringen till dessa fonder är fortfarande osäker. ökade utlåningen till förnybara energislag visserligen , men ökade utlåningen till icke förnybara energislag för hela världsbanksgruppen. För att möta den alltmer akuta klimatförändringssituationen måste lånen till projekt som bygger på icke förnybara energislag skyndsamt fasas ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.