ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K336 · 2010-10-21 00:00:00 — Krafttag mot kränkningar på nätet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta krafttag mot kränkningar på Internet. 48 § i personuppgiftslagen, PUL, öppnar för en möjlighet till skadestånd för den som blivit kränkt, enligt följande: Den personuppgiftsansvarige skall ersätta den registrerade för skada och kränkning av den personliga integriteten som en behandling av personuppgifter i strid med denna lag har orsakat. Ersättningsskyldigheten kan i den utsträckning det är skäligt jämkas, om den personuppgiftsansvarige visar att felet inte berodde på honom eller henne. I realiteten sker dock inte detta , men det måste åligga åklagarväsendet att också nyttja detta lagrum i brottmål. Om dagens lagstiftning i realiteten är tandlös måste en skärpning ske så att åtal för grova kränkningar på Internet verkligen väcks och det finns en reell möjlighet att få skadestånd. Lagstiftningen kan behöva ses över utifrån den tekniska utveckling som skett, där alltmer av den digitala kränkningen sker över nätet och inte i traditionell registerhantering. Därför kan det också finnas skäl att införa en generell straffsanktionerad bestämmelse som skydd mot grova kränkningar av den personliga integriteten. Förslagsvis bör införandet av en generell straffsanktionerad bestämmelse utredas som skyddar mot grova kränkningar av den personliga integriteten. Regeringen bör även ge Datainspektionen i uppdrag att utveckla ett kvalitetsverktyg för sajter med hög integritetsstandard, samt överväga om det bör tas fram ett kvalitetsverktyg för Internettjänster i relation till den personliga integriteten, likt , som innebär en märkning av sajter med hög integritetsstandard. Detta skulle vara ett sätt att belöna de sajter och tjänster som arbetar medvetet mot kränkningar på nätet.
mot · GY02K337 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att meddelarskyddet ska garanteras också i skattefinansierad verksamhet som sköts av privata aktörer, genom att utöka efterforskningsförbudet till att också omfatta dessa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att meddelarskyddet ska garanteras också i det privata näringslivet, genom att utöka efterforskningsförbudet till att också omfatta det privata näringslivet. har alla anställda inom offentlig sektor en grundlagsfäst rätt att, med vissa undantag, lämna ut uppgifter till media och författare för offentliggörande (tryckfrihetsförordningen 1:1 st 3 SFS 1949:105). Detta är en mycket viktig princip för det öppna samhället. Transparens handlar inte bara om demokrati, utan det är också en förutsättning för ansvarsutkrävande och effektivitet. Meddelarfriheten innefattar friheten att föra vidare uppgifter till massmedia, rätten till att vara anonym som uppgiftslämnare samt det så kallade efterforskningsförbudet, vilket innebär att myndigheter inte har rätt att efterforska vem det är som har fört vidare uppgifter och information till pressen eller andra aktörer. Privata företag omfattas dock inte av efterforskningsförbudet. Av denna anledning saknar privatanställda det skydd offentligt anställda har via efterforskningsförbudet och kan hamna i en situation där de inte fritt kan uttrycka sin åsikt utan att riskera att betraktas illojala mot sitt företag. Privatanställda som sprider uppgifter vidare till pressen om missförhållanden på sin arbetsplats blir ofta avskedade. Precis som meddelarfriheten har begränsningar genom sekretesslagen (SFS 1980:100) skulle motsvarande begränsningar för det privata näringslivet kunna inkorporeras i civilrätten genom lagen om skydd för företagshemligheter (SFS 1990:409). De senaste femton årens omfattande privatiseringar av tidigare offentliga verksamheter har gjort problemet akut. Den skyldighet personalen hade vid det offentligt ägda äldreboendet att påtala brister förvandlas då verksamheten övertas av en privat aktör till ett allvarligt avtalsbrott som kan leda till avsked. Ett konkret exempel är fackklubbsordföranden som påtalade bristande säkerhet i tunnelbanetrafik och blev avskedad för uppvisad illojalitet gentemot det privata företaget . När allt större delar av skattefinansierad service tas över av privata intressen riskerar meddelarskyddet att försvinna bakvägen, eftersom privatanställda inte omfattas av efterforskningsförbudet. För att meddelarskyddet ska kunna garanteras bör därför efterforskningsförbudet omfatta all skattefinansierad verksamhet. Behovet är också växande att utöka efterforskningsförbudet till att också gälla privatanställda generellt, så att också näringslivet och andra samhällsbärande sektorer omfattas.
mot · GY02K338 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för generaldirektörer. Generaldirektörer och andra myndighetschefer utses i regel av regeringen på förordnande som gäller , vilka kan förlängas två gånger à . Som generaldirektörer har de det yttersta ansvaret för en myndighet, ett arbete som innebär stort ansvar, men som också kräver stor integritet mot regeringen som de verkar under. Regelverket kring de villkor som en generaldirektör verkar under är ovanligt generösa. Att de har en bra lön, oftast , är inte särskilt upprörande. Däremot är det så att regeringen, som deras arbetsgivare/uppdragsgivare, inte kan avsätta dem, eller på ren svenska, avskeda dem. Om det är så att regeringen inte är nöjd med en generaldirektör eller om en nytillträdd regering väljer att lägga ner en myndighet så sitter man där med en generaldirektör som kan ha upp till förordnande kvar, med full lön . En granskning som gjort , visar att det finns flera generaldirektörer som lämnat sitt uppdrag med kvar på sitt förordnande. har regeringen löst dessa fall med att göra dem till generaldirektörer i . Några av dem har fått i uppdrag att göra utredningar. är det flera av dem som helt saknar arbetsuppgifter. Det framstår som mycket märkligt med tanke på att dessa personer oftast är synnerligen kompetenta personer. En liknande undersökning av kvällstidningarna visar att det finns ett flertal personer kvar i denna grupp av före detta generaldirektörer/myndighetschefer som står till regeringens förfogade utan heltidsuppdrag. Denna situation är orimlig och riskerar att allvarligt skada allmänhetens förtroende för riksdag och regering. Det sänder ut signaler att det finns en oavsättlig elit som får full lön, en lön som för de allra flesta svenskar är något man bara kan drömma om. Det är rimligt att se över villkoren för generaldirektörer och införa en klausul som innebär att de kan sägas upp av regeringen. Det vore då rimligt att de fick ett avgångsvederlag, beroende på ålder och antal år som generaldirektör, som är gängse i arbetslivet, kanske . Det är ganska vanligt att en uppsagd person får avgångsvederlag, och det är rimligt att också en generaldirektör få detta. Om regeringen driver en hård arbetslinje mot vanliga människor borde också regeringen tillämpa denna arbetslinje på generaldirektörer. Allt annat är orimligt. Regeringen lämnade en skrivelse till om utnämningspolitiken där man bland annat tog upp frågan om en översyn av anställningsvillkoren för myndighetschefer. Regeringen gör där den rätta iakttagelsen att det är föråldrade anställningsavtal och att det är sedan man gjorde en översyn senast på detta område. En utredning utlovades därför och regeringen skrev att direktiv till en sådan särskild utredare skulle tas fram . Något sådant direktiv har vi däremot inte lyckats finna och än mindre har vi sett av några förslag på skärpta regler. Därför vill vi med denna motion föreslå att ge regeringen tillkänna vad som anförs i denna motion.
mot · GY02K339 · 2010-10-26 00:00:00 — Införande av elektronisk röstning i val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa elektronisk röstning i val. Vi tror att det är dags för en översyn av hur valproceduren går till i . Den tekniska revolutionen med att de flesta i har tillgång till privat Internet skapar möjligheter för att underlätta röstningsförfarandet. I flera länder, t.ex. , prövas nu möjligheten med elektronisk röstning, och borde ligga i framkanten med detta, inte minst mot bakgrund av tillgången till Internet i . Några problem med den viktiga valhemligheten har inte kunnat påvisas på de ställen där elektronisk röstning prövats. Säkerhetsarrangemangen i datasystem är mycket avancerade och beprövade. Fördelarna med elektronisk röstning skulle också vara att räkning av röster samt fördelningen av personröster skulle göras betydligt enklare. I valet tog det i vissa fall innan vi visste exakt vilka som blivit invalda till olika församlingar. En annan fördel skulle ju vara att antalet ogiltiga röster borde begränsas betydligt. Eftersom datorprogrammet säger ifrån ifall man glömt fylla i partival eller om man fyllt i fler än en så uppmärksammas väljaren på detta och kan korrigera sitt val för att den ska kunna sändas/skickas iväg. Den går heller inte att vika ihop eller förstöras av smuts så att den blir oläslig. Vi tror också att fler skulle rösta ifall det gick att göra elektroniskt. Valdeltagandet är lägst i de yngsta åldersgrupperna och kanske skulle det få fler att delta i val ifall det gick att göra elektroniskt. Regeringen bör utreda frågan om att pröva möjligheten till elektronisk röstning.
mot · GY02K342 · 2010-10-20 00:00:00 — Samlad revision av statsbidrag till kommunsektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en samlad revision av statsbidragen till kommunerna kan ske. I budgetpropositionen framgår bland annat att tillfälliga statsbidrag till kommunsektorn uppgår till och till 3miljarder kronor för att hålla uppe inkomsterna i kommuner och landsting/regioner. Än mer pengar ges dock på regelbunden basis, och vid sidan av skatteinkomsterna svarar statsbidragen för de största inkomsterna i kommuner och landsting. uppgick statsbidragen totalt till , vilket motsvarar av de totala inkomsterna. var då generella bidrag och riktade bidrag. Och staten kommer att höja bidragen till kommunsektorn ytterligare . ekonomiska vårproposition aviserades en permanent höjning av det generella statsbidraget med . I den nu föreliggande budgetpropositionen föreslås ytterligare en permanent höjning av det generella statsbidraget med . För satsningar på utbildning, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård höjs de riktade bidragen med ytterligare och skjuts till för att kompensera skattesänkningarna för pensionärer . Frågan är naturligtvis hur revisionen av de statliga medel som tillskjuts kommunsektorn på detta sätt utförs. För granskningen av den statliga verksamheten och därigenom medverka till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten finns , som är en del av kontrollmakt. Myndigheten leds av tre riksrevisorer som självständigt beslutar om vad de ska granska. Deras maktbefogenheter sträcker sig dock inte till kommunsektorn, då bland annat det kommunala självstyret kan vara ett hinder för detta. finns visserligen vissa revisionsuppdrag hos länsstyrelserna och andra myndigheter, som exempelvis som kontrollerar behandlingshem etcetera. Denna form av revision sker dock bara inom vissa områden, och det finns inte någon övergripande kontrollfunktion som på ett oberoende sätt kan granska att de statliga medel som tillskjuts kommunsektorn används på rätt sätt och i enlighet med folkviljans direktiv. Mot denna bakgrund bör en utredning tillsättas för att ta ställning till hur statsbidragen till kommunerna ska granskas och revision ske. Övervägas bör hur en samlad statlig revision av de statliga bidragen till kommunerna kan ske, hur detta harmonierar med det kommunala självstyret samt om det är som bör få ett utökat mandat med möjlighet att granska kommunsektorn som en del av kontrollmakt över budgetarbetet.
mot · GY02K344 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nordiska gränshinder. Det finns ett stort behov av att ta bort så kallade gränshinder mellan de nordiska länderna för att inte minst underlätta människors möjligheter till arbete och vistelse. har arbetat för att undanröja dessa hinder, där ett antal glädjande nog också tagits bort . Det är angeläget att det inte skapas nya hinder som arbete pågår för att minska gränshindren. Vid lagändring i ett enskilt land kan följden bli att nya gränshinder uppstår. Det vore därför angeläget att vid stiftande av ny lag undvika att den för med sig nya gränshinder.
mot · GY02K345 · 2010-10-25 00:00:00 — Trossamfundens roll i integrationsarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med religiösa samfund kring integrationsfrågor. I en Gallupundersökning rankades som ett av världens minst religiösa länder. Trots detta är antalet personer i som är aktiva i olika trossamfund inte helt obetydligt. Enligt för statligt stöd till trossamfund (SST) uppgick antalet betjänade, exklusive medlemmar i , (dvs. medlem eller registrerade deltagare i verksamhet som organiseras av trossamfund eller församling) till drygt 700000 personer. Här finns t.ex. de muslimska församlingarna som omfattar ca 110000 personer och ortodoxa och österländska kyrkor som i sin helhet samlar ca 116000 personer. En stor del av dessa samfund samlar tiotusentals människor för religiösa ceremonier. Inte sällan har en majoritet av dessa personer utländsk bakgrund. pågår en debatt om integrationsproblemen i det svenska samhället. Utanförskap, hög arbetslöshet och språksvårigheter gör att personer med utländsk bakgrund har svårighet att komma in i det svenska samhället. Vi kristdemokrater välkomnar regeringens satsningar på detta område, bl.a. med att ge Arbetsförmedlingen huvudansvar för nyanländas arbetssituation och en kraftsamling på Svenska för invandrare (sfi). Man har också etablerat en god kontakt med många invandrarföreningar, vilket förstås är välkommet. verkar kunskapen om religionens roll som integrationsskapare för dessa grupper vara tämligen liten. Religionen har en stor potential att mobilisera människor både socialt och politiskt. Genom att använda de kontaktytor som företrädare för dessa samfund har kan man också skapa ytterligare en kommunikationskanal till dessa grupper för att de på så sätt ska kunna skapa en större förståelse för varandra. Därför anser vi kristdemokrater att regeringen behöver inleda en dialog kring integrationsfrågor med dessa religiösa samfund.
mot · GY02K346 · 2010-10-19 00:00:00 — Parlamentarisk översyn av presstödet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk översyn av presstödet. Regeringen skriver i budgetpropositionen för utgiftsområde 17 följande: Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av stödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen inför beredningen av eventuella ändringar av presstödssystemet efter 2016. Förutsättningarna för att få presstöd bör också utredas för att säkerställa att ett statligt bidrag uppnår syftet med ökad mediemångfald och kan motiveras ur demokratisk synpunkt. Vi socialdemokrater välkomnar detta initiativ. Presstödet behöver moderniseras i syfte att bidra till en fri debatt och en mångfald av tidningar och digitala medier. Det är ett problem när presstödet utnyttjas till att motverka demokratins grunder och alla människors lika värde. En förändring av presstödet får aldrig leda till att yttrande- och tryckfriheten i inskränks. Vi anser dock att det är mycket viktigt att en så central fråga för vår demokrati blir grundligt belyst och vi anser också att parlamentarisk samsyn bör eftersträvas. Vi anser därför att översynen av presstödet ska vara parlamentarisk, dvs. att sammansättningen av den grupp som ska se över presstödet ska bestå av partiföreträdare från alla partier. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Per (S)
mot · GY02K347 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymbol på valsedlarna. I en fråga finns enighet mellan partierna i . Det är att man kompletterar sina partinamn med partisymboler. Blomman i partisymbolen är en tradition med gamla anor som omfattas av de flesta partier. I arbetarrörelsens barndom fanns det en mängd olika symboler, allt från uppåtgående solar till frihetsgudinnor med facklor. Rosen fanns tidigt med i devisen Bröd och rosor, som skulle symbolisera att kampen gällde förändringar på både det materiella och det andliga planet. I valkampanjen 1911 introducerades en valblomma, en röd ros. är det enda riksdagspartiet utan någon blomma som partisymbol. Man har dock prövat en fågel, en mås, som komplement till den vanliga partibeteckningen. Måsen anser man kan kopplas till frihet och oberoende. I samband med bildandet av 1902, som skulle fungera som en valorganisation för liberalerna i , antog man landskapsblomma blåklinten, med anledning av den tidiga rösträttsrörelsen i landskapet. Som valblomma användes den dock först vid det första proportionalitetsvalet till andra kammaren 1911. var medlem i vad man kan kalla en grön internationell rörelse som bestod av agrarpartier från i första hand . Ett av dessa var polska PSL, som hade en grön treklöver som symbol. 1942 beslutade sig även att anta klövern som partiblomma, dock med fyra blad. I samband med namnbytet 1990, från VPK, bestämde man sig också för en ny partisymbol, ett v med en röd nejlika i toppen. Den röda färgen skulle symbolisera solidaritet och visa den historiska kopplingen med och klasskampen. antog maskrosen i och med partibildningen 1981. Kopplingen till miljöfrågor anges som en av förklaringarna till symbolvalet. Med partiets ordval är maskrosen gul som solen och sprider sig med vind och rotkraft, den kan tillagas och ätas och drickas och föröka sig i många olika former och ingen förmår utrota den. När demokratisk samling 1996 bytte namn till antog man också vitsippan som partisymbol. Man diskuterade internt att anta prästkragen men stannade vid vitsippan. Användandet av partisymboler har djupa rötter och är en tradition som nyare partier låtit sig inspireras av. I mötet mellan politiken och invandrare så blir partisymbolen ett extra kännetecken. Vår uppfattning är att om det möjliggjordes att på valsedlar i val till riksdag, och kommunfullmäktige samt folkomröstningar och val till komplettera partinamnet med partisymbolen, så skulle det praktiska förfarandet i vallokalen underlättas för många väljare.
mot · GY02K348 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om offentlighetsprincipen missbrukas i syfte att planera och begå brott. har en omfattande offentlighetsprincip som vi ska vara stolta över. Öppenheten motverkar maktmissbruk från offentliga myndigheter, och den ger medborgarna möjlighet att kontrollera t.ex. de förtroendevaldas arbete så att de kan utkräva ansvar. Den säkerställer även att handlingar kring myndighetsbeslut är öppna så att alla kan granska att förvaltningsbeslut är korrekta. Även om offentlighetsprincipen är viktig måste man våga ställa frågor om hur den används. De som använder den svenska öppenheten gör det inte alltid för att kontrollera makthavare. Det finns grupper i samhället som använder uppgifterna i brottsliga syften. har det uppmärksammats hur nynazister utnyttjat bl.a. passfoton och andra offentliga uppgifter för att kartlägga sina meningsmotståndare. har det rests varningsflaggor för att även djurrättsaktivister använder offentlig information för att kartlägga bl.a. djuruppfödare. På samma sätt kan universitet, forskare och företag som bedriver djurförsök kartläggas. I finns det en utvecklad kontroll och uppföljning av dem som håller djur eller som genomför djurförsök. När det gäller djurförsök finns det noggranna prövningar i djurförsöksetiska nämnder innan någon får starta arbetet med försöksdjur. I handlingarna från dessa nämnder finns uppgifter om forskare, djur, djurens inhysning etc., uppgifter som lätt kan missbrukas av dem som struntar i de demokratiska spelreglerna för att de sätter sina egna åsikter högre än samhällets gemensamma värderingar. När samhället har konstaterat att forskare följer reglerna för att minimera smärtor för djuren måste rättsväsendet vara berett att skydda den fria forskningen och ingripa mot aktivisterna. Offentlighetsprincipen är viktig för att både medier och medborgare ska kunna granska exempelvis de djurförsöksetiska nämndernas beslut. Öppenheten måste dock balanseras mot enskilda personers säkerhet och att lagliga verksamheter ska kunna bedrivas utan att aktivister saboterar, hindrar eller hotar. För att stärka samhällets skydd mot de krafter som kan tänkas missbruka offentlighetsprincipen bör man se över om och i så fall hur offentlighetsprincipen missbrukas och även föreslå eventuella åtgärder för att förebygga missbruk .
mot · GY02K349 · 2010-10-26 00:00:00 — Avskaffande av allmänna motionstiden begär att riksdagsstyrelsen lägger fram ett förslag till reformering av motionsinstitutet som innebär att allmänna motionstiden avskaffas. Allmänna motionstiden är en gammalmodig metod att förändra i politiken. Det läggs ner mycket tid och kraft på alla de motioner som skrivs under allmänna motionstiden. Det är faktainsamling från allmänhet, myndigheter, arbetsmarknadens parter, organisationer och civilsamhället. Arbetsgrupper diskuterar vad som är viktigt att lyfta fram, fokusera på och prioritera. Motioner skrivs, diskuteras och lämnas in. Därefter granskas motionerna i medier som upprättar topplistor över vilka ledamöter som skrivit flest motioner. Det är tydligt att det är kvantitet snarare än kvalitet som premieras i mediernas granskning av enskilda ledamöters arbete. Motionerna fördelas sedan mellan utskotten och behandlas . En mycket liten del av motionerna bifalles, medan resten skrivs om och väcks på nytt året därpå. Det vore både modernare och snabbare att låta det vara motionstid året om, så att de ledamöter som vill föreslå något helt enkelt kan gör det när frågan är aktuell. Det förfaringssättet skulle inte bara ge en bättre arbetsro både för de anställda i partikanslierna och i utskotten, ledamöterna skulle dessutom få sin fråga prövad när den är aktuell och inte behöva vänta på att få motionera igen.
mot · GY02K350 · 2010-10-26 00:00:00 — Svenska språkets ställning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska språkets ställning i . Det har gått det blev lag i att svenska skall vara det språk som skall användas av våra myndigheter. Likafullt har fortfarande e-postadresser på engelska. Det är viktigt att regeringen och i synnerhet som högst ansvarig vårdare av det svenska språkets ställning föregår med gott exempel när det gäller att använda svenska språket. Därför är det inte acceptabelt att Statsrådsberedningen heter primeminister.ministry.se och att inte kan ta emot någon e-post om den inte är adresserad till culture.ministry.se. Detta är inte bara olämpligt, det är också i uppenbar strid med den lag om svenska språket som en helt enig riksdag beslutat om. Regeringen bör ändra på denna ordning och använda svenska språket i sina e-postadresser och det bör ske utan dröjsmål. Detta bör ge regeringen till känna.