ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ju227 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärderingen av påföljden ungdomstjänst närmare ska studera aspekten likhet inför lagen oavsett var du bor. Den nu pågående, och länge efterlängtade, (Ju 2009:11) ska som ett av sina uppdrag se över påföljderna för unga lagöverträdare. Regeringen har gett (Brå) uppdraget att, i samråd med , utvärdera om syftet med den reform om ingripande mot unga lagöverträdare som trädde i kraft har uppnåtts. Reformen innebar bland annat ett ökat krav på vårdbehov för att dömas till ungdomsvård. Med reformen infördes också möjligheten attutdöma ungdomstjänst som enskild påföljd. Utvärderingen kommer att besvara såväl frågor om domstolarnas beslutsunderlag vid val av påföljd som det konkreta innehållet i ungdomsvård och ungdomstjänst samt hur många ungdomar som missköter sig under verkställigheten. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdraget att utvärdera reformen är mycket efterlängtat men borde ge svar på fler frågor än vad det nuvarande uppdraget ger möjlighet till. Bland annat borde aspekten likhet inför lagen studeras närmare. är det avgörande i vilken kommun du bor när du dömts till ungdomstjänst, inte vilket brott du begått. Det är väldigt olika i sätten hur man arbetar med denna påföljd. Det skiljer sig mycket åt beroende på om man bor i en liten eller en stor kommun och hur stora resurser som kommunen lägger på detta arbete. Det är oroande om man på detta sätt kan rucka på principen likhet inför lagen. bör få breddat mandat för sin utvärdering av påföljden ungdomstjänst.
mot · GY02Ju228 · 2010-10-18 00:00:00 — Rättshjälp i förvaltningsrättsliga mål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av enskildas rätt till rättshjälp i förvaltningsrättsliga mål. I förvaltningsärenden, när en privatperson ställs inför en tvist mot myndigheter, uppstår ofta ett läge med en svagare part som är privatpersonen och en starkare part, myndigheten. I dessa förvaltningsärenden har privatpersonen rätt till offentligt ombud. Om privatpersonen förlorar målet riskerar däremot denne att få betala sina rättegångskostnader eftersom det regelmässigt inte betalas ut rättshjälp i förvaltningsmål. Det här är mycket olyckligt då det leder till att privatpersoner accepterar felaktiga beslut och domar då de inte vågar riskera att förlora i högre instans och därmed behöva stå för sina rättgångskostnader. Dessutom leder det till att myndigheternas beslut i alltför liten omfattning prövas av länsrätterna och det kan vara till skada för enskilda individer, vilket kraftigt undergräver rättssäkerheten. Det behövs därför en översyn av enskildas rätt till rättshjälp avseende mål i förvaltningsdomstolarna.
mot · GY02Ju229 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra lagstiftningen så att polisen tillåts att använda elpistol även i . För att på bästa sätt kunna skapa trygghet i samhället och förebygga brott måste polisen ha tillgång till den mest effektiva tekniska utrustningen. I många länder så som , , och är elpistol ett vanligt och effektivt verktyg. Den svenska polisen saknar möjlighet att använda sig av elpistol. Våldet ökar och vi får en mer hänsynslös brottslighet som hotar vår trygghet och vårt rättssamhälle. Möjligheten att använda elpistol har visat sig leda till färre dödsskjutningar och mindre skador på polis och gärningsmän. Många länder i och övriga världen har insett vidden av det ökande våldet i samhället och gett polisen större resurser och bättre teknisk utrustning. måste självklart följa med i utvecklingen och bekämpa brottsligheten med bra utbildning och utrustning. har länge arbetat för att även svensk polis ska ha tillgång till elpistoler som ett komplement till dagens pistol och pepparspray. Flera skarpa lägen kräver mer än pepparspray för att lösa situationen, men där det vanliga tjänstevapnet inte anses befogat. Poliserna hamnar då i en situation, som kan utvecklas mycket allvarligare än vad som hade varit nödvändigt om man istället hade kunnat använda en bedövande elpistol. Det behövs och efterfrågas ett mellanalternativ. Elpistolen drivs av ficklampsbatterier och ger ifrån sig ca (vägguttag ca ), däremot har elpistolen en hög voltandel, ca (elstängsel för djur ca ), som några korta sekunder chockar gärningsmannen. Vapnet oskadliggör personen och underlättar övermanningen och gripandet. Självklart ska detta vapen användas med gott omdöme, men det minskar polisens behov av att använda sitt ordinarie tjänstevapen som ger helt andra skador och risker. Polisen i tog fasta på det forskningsresultat som den svenska polisen tog fram 2005 och har även tagit över de elpistoler som vi då köpte in. Även vi i måste se till att vår polis har de bästa möjliga förutsättningarna att kunna utföra sitt arbete på ett så riskfritt och effektivt sätt som möjligt. Därför behövs elpistolen.
mot · GY02Ju230 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att s.k. eftersupning i samband med bilolyckor förbjuds och att tidsgränsen sätts till att man inte får dricka alkohol efter en olycka. Problemet med s.k. eftersupning uppmärksammas regelbundet i medierna. Genom att hävda att man druckit alkohol efter en trafikolycka kan en rattfyllerist bli frikänd såvida det inte går att bevisa att han verkligen druckit före olyckan. Detta skapar svårigheter för domstolarna att bevisa brott mot trafiknykterheten. I finns en lag som säger att en motorfordonsförare inte får dricka alkohol eller inta något annat berusningsmedel de första efter en körning när han förstår eller borde förstå att den kan föranleda en polisundersökning. Vi föreslår att ett förbud mot s.k. eftersupning införs även i för att förenkla bevisfrågan i samband med rattfylleri. Detta innebär att det blir förbjudet att dricka alkohol de närmaste efter att man varit med om en trafikolycka. Svårigheterna att döma rattfyllerister med dagens lagstiftning illustreras bland annat av ett exempel från 2009, där en bilförare med i blodet frikändes. I väntan på polis ska mannen ha lämnats utan uppsikt och det är då han hävdar att han druckit sprit . Mannen var redlöst berusad när polisen kom men rätten anser att det inte kan uteslutas att mannen druckit alkohol som ingen höll ett öga på honom.
mot · GY02Ju231 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett häkte i . I finns endast ett häkte. Det ligger i i länets södra del. Länets största stad, , ligger i den norra delen. kommer att ha 100000 invånare, vilket är en dryg tredjedel av länets befolkning. Länet är geografiskt splittrat och kommunikationerna mellan och är inte de bästa. Enligt SCB:s medborgarundersökning upplever invånare en otrygghet när det gäller brottslighet. Det så kallade trygghetsindex ligger under nivån som markerar godkänt. Upplevelsen beror delvis på att staden har ett rykte om sig att ha hög kriminalitet. Men det finns också en verklighet med en hög andel våldsbrott. har också grov organiserad brottslighet etablerat sig i . Allt detta gör en effektiv brottsbekämpning nödvändig. Regeringen har utökat resurserna till rättsväsendet. finns över 500 poliser i . Dessa poliser måste användas effektivt. driver på för att kraftigt öka antalet kvarterspoliser som jobbar nära invånarna i ett område. Den modellen är förtroendeskapande och brottsförebyggande. tas resurser upp av transporterna till och från häktet i . En vanligt förekommande beskrivning är att det ständigt är minst en bil på väg antingen till eller från häktet. Även om bilden är överdriven visar det på den frustration som finns att polisen får agera transportkompani istället för att förebygga och bekämpa brott. En ny polisstation ska byggas i . Kommunen föreslog en samlokalisering i det nya polishuset av polis, tingsrätt och häkte. Samarbetet mellan de tre ansvariga myndigheterna, polismyndigheten, och kriminalvården tycks dock inte fungera i det här avseendet. Planen att samordna de rättsvårdande myndigheterna lokalt och få ett häkte till riskerar att gå om intet. Det vore olyckligt både ur ett Eskilstunaperspektiv och ett länsperspektiv. Jag anser att möjligheten att samlokalisera de rättsvårdande myndigheterna i det nya polishuset i borde tas tillvara och att det behövs ett häkte i . Ett häkte i skulle frigöra polisresurser till att arbeta mer brottsförebyggande och brottsbekämpande.
mot · GY02Ju232 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobbning som egen brottsrubricering. Trygghet är en förutsättning för lärande. Alla elever behöver lugn och ro, men det är särskilt viktigt för de elever som har en stökig tillvaro utanför skolan och behöver skolan allra mest. Allt för många elever väljer bort skolan och det är tyvärr mer regel än undantag att det är den som blir mobbad, och inte den som mobbar, som först väljer att byta skola eller till och med flytta till en annan kommun. 30000 elever utsätts för mobbning . Det är ett bevis på att många skolor inte klarar av att motverka mobbningen. Detta är inte något som samhället ska acceptera. Alliansregeringen har tagit flera initiativ för att förbättra studieron. Lärarna har fått ökade befogenheter. Om en skola får information om att en elev känt sig kränkt måste skolan göra en utredning och vidta åtgärder. Om så inte sker kan skolan bli skadeståndsskyldig. Det är också numera tillåtet att, som sista åtgärd, flytta en mobbare. Allt detta är mycket bra, men kanske krävs det ytterligare åtgärder. Ordet mobbning används ibland som en förmildrande omständighet. Men det som sker i mobbningssituationer skulle i andra delar av samhället ofta vara straffbara handlingar. För att förtydliga att mobbning är en allvarlig kränkning av offrets värdighet borde lagen ändras så att mobbning i sig blir en egen brottsrubrik. En motsvarighet finns i den särskilda lagbestämmelsen om kvinnofrid, som slår fast att flera brott bör bedömas som en helhet om de har utgjort led i en upprepad kränkning. En skolfridslag, eller annan lagstiftning, bör därför betrakta mobbning som brott och det ska vara straffbart. Gäller det ungdomar ska det finnas särskilda disciplinåtgärder som kan sättas in utöver dagens regelverk. Det bör därtill också förtydligas vilket ansvar de vuxna har i skolan. En rektor eller lärare ska inte kunna skylla på att man inte kände till mobbningen eller att man inte har instrument att agera om situationen kräver det. Personalen bör vara skyldig att anmäla misstankar om mobbning till rektorn och föräldrarna. Om en skola ändock underlåter att agera bör detta vara straffbart för skolan och ytterst skolans ledning. Samhället har ett stort ansvar att förebygga mobbning och kränkande behandling i stort, men ännu viktigare är det att slå fast att det ska råda nolltolerans mot mobbning i skolan. För att fullt ut komma till rätta med problemet bör det därför tillsättas en utredning som dels utreder om mobbning kan bli straffbart, dels utreder hur skollag och annan lagstiftning kan skärpas där vuxna i skolan (personal, lärare och ytterst rektorer) avhåller sig från att ta sitt ansvar att agera när mobbning upptäcks. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Ju233 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få bedriva polisutbildning. universitets starka fokus på juridik, sjukvård och sociologi talar för att förutsättningarna att bedriva en treårig polisutbildning är mycket goda. Där vi redan utbildar morgondagens psykologer, socionomer, behandlingsassistenter, jurister och rättsvetare, där bör vi självklart också utbilda framtidens poliser. Dessutom är i län allt mer ett regionalt nav för polisverksamheten vad avser kriminalunderrättelsetjänst och arbetet mot grov organiserad brottslighet. Detta för goda möjligheter för studenterna att ta del av hela bredden av kvalificerat polisarbete. Dagens polisutbildning tillkom 1998 och bedrivs vid i samt som uppdragsutbildning vid och . Utbildningen omfattar heltidsstudier vartefter eleverna söker praktik som aspirant vid en polismyndighet. Har eleven godkänts under sin praktik kan denne därefter anställas som polis. liberalerna och Alliansen arbetar för att ersätta dagens grundutbildning till polis med en högskoleutbildning, inte minst eftersom det av framtidens polis kommer att krävas en utbildning som både vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Med en högskoleutbildning skapas också en naturlig grund för forskning och forskarutbildning på polisområdet. Vidare bör detta även kunna medverka till att forma en framtida polis som på ett bättre sätt än speglar befolkningen i fråga om kön och etnisk mångfald. Det mesta talar således för att polisutbildningen bör anordnas av universitet och högskolor, under . Utbildningen torde kunna vara treårig och leda till en ny högskoleexamen, polisexamen. När regeringen väl lägger förslag om den nya polisutbildningen är det dock viktigt att den därefter bedrivs på rätt platser i . Det handlar dels om att universiteten/högskolorna ska ha de rätta förutsättningarna för att kunna genomföra utbildningen, dels att platserna rent geografiskt ligger på sådana platser som tillser att den nödvändiga bredden på ansökningarna säkras. Det mesta talar följaktligen för att , när tiden är kommen, bör få bedriva polisutbildning. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02Ju234 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga införande av barnombud när barn är att betrakta som brottsoffer. är barn som bevittnat våld enligt lag att betrakta som brottsoffer. Tyvärr vet vi att det inte sällan är så att mäns våld mot kvinnor i nära förhållanden också innehåller våld mot barnen. Barn har av naturliga skäl svårare att föra sin talan än vuxna inte minst i en situation mot en vuxen som haft barnets tillit. Det leder till att risken är uppenbar att barnens upplevelser och utsatthet glöms bort eller kommer i skymundan vid utredningar om mäns våld mot kvinnor. Det är därför rimligt att överväga införande av ett ombud för barnet vid misstanke om våld mot kvinnor och där det också finns barn med.
mot · GY02Ju235 · 2010-10-21 00:00:00 — Ökad kompetens vid förhör med barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser som stärker kompetensen hos dem som genomför förhör med barn vid misstanke om övergrepp från närstående. Enligt för kvinnojourer och tjejjourer i möter man barn till våldsutsatta kvinnor som utsatts för sexuella övergrepp av den våldsutövande mannen. Det kan vara tonårstjejer som sedan barndomen varit utsatta för incest av sin pappa, styvpappa, bror eller annan släkting men också vuxna kvinnor som bär på trauman från övergrepp under barndomen. Regeringens handlingsplan mot sexuell exploatering av barn omfattar inte sexuella övergrepp av närstående utan endast barnprostitution och barnpornografi. I handlingsplanen skulle kunna ingå åtgärder för förbättrad förhörsteknik hos dem som utreder misstankar om sexuella övergrepp mot barn av närstående. Det finns upplevda exempel på hur barns trovärdighet ifrågasatts vid rättegångar på grund av att förhöret inte utförts på rätt sätt. Mott denna bakgrund finns det anledning överväga insatser som stärker kompetensen hos dem som genomför förhör med barn vid misstanke om övergrepp från närstående.
mot · GY02Ju236 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa minimistraff. När lagstiftaren beslutar om straffskärpning för vissa brottstyper väljer man ofta att skärpa maxstraffet för brottet. Enligt domstolarnas påföljdspraxis blir det ofta svårt att se något motsvarande genomslag i domar som meddelas. En av förklaringarna till detta är att svenska domstolar av tradition följer en så kallad försiktighetsprincip i den dömande funktionen. Två av grundpelarna för en rättsstat är likhet inför lagen och förutsägbarhet. Oavsett social bakgrund, kön, ålder med mera ska man bli dömd lika i domstolen. Man ska också kunna förutse vilket straff man kan få om man begår en viss typ av brott. I 30 kap. 4 § första stycket följer att rätten vid val av påföljd skall fästa särskilt avseende vid omständigheter som talar för en lindrigare påföljd än fängelse. Därvid skall rätten beakta sådana omständigheter som anges i 29 kap. 5 § (= förmildrande omständigheter). När lagstiftaren inför nya maxstraff för att man därmed vill införa en strängare syn på vissa typer av brott lämnas tyvärr ofta fältet fritt för godtycke i domstolarna. Det riskerar att medföra olika resultat i domstolarnas straffmätning. I praktiken kan domstolen hänvisa till ovan nämnda lagrum och motivera ett lägre straff än vad som förespråkas i en välmotiverad proposition till . Ett sätt att undvika problemet med att domstolarna inte följer lagstiftarens vilja i propositioner är istället att införa minimistraff för de brott som lagstiftaren vill införa en strängare syn på med höjda straff. I praktiken skulle det därigenom bli betydligt svårare för domstolarna att gå under minimistraffet vid straffmätningen. Rättsstatsprinciperna om likhet inför lagen och förutsebarhet skulle också kunna uppfyllas betydligt bättre än .
mot · GY02Ju237 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändiga åtgärder för att motverka barnsexturism. definieras barnsexturism som kommersiella sexuella övergrepp på barn i samband med resande eller vistelse utomlands. Ofta reser köparna från resursstarka till ekonomiskt fattigare länder i , , eller . Barnsexturister utnyttjar mycket cyniskt sitt relativa maktövertag mot barn i dessa länder. Förövarna återfinns i alla åldrar och alla samhällsklasser. Det är köparnas efterfrågan som styr barnsexturismen. Svenskar återfinns bland andra nationaliteter i denna gränslösa brottslighet. Inga insatser från svenskt statligt håll har gjorts för att få fram mer information om denna grupp av förövare eller hur stor del av den internationella efterfrågan som svenskar utgör. Denna information är en förutsättning för att effektivt kunna förebygga dessa brott. Inte heller görs några insatser att nå svenska resenärer med information om barnsexturism eller om att svenskar kan dömas för dessa brott i även om brotten är begångna i andra länder. måste därför ta ett ökat ansvar för de vedervärdiga, brottsliga handlingar som svenska medborgare begår mot barn utanför vårt lands gränser och även vidta åtgärder för att förebygga dem. Några officiella siffror på omfattningen av den svenska barnsexturismen finns inte. genomfördes någon form av undersökning över omfattningen av svenskars inblandning i barnsexturism. Undersökningen genomfördes av på uppdrag av Ecpat . Frågorna som ställdes till svenska resenärer gällde hur många som sett tecken på barnsexturism och även hur många av dessa som sett tecken på att det var svenskar inblandade i barnsexturismen. Resultatet visade att var tionde svensk resenär hade kommit i kontakt med barnsexturism. måste ta ett ökat ansvar för brottsliga handlingar som svenska medborgare begår mot barn utanför vårt lands gränser. Detta bör göras genom att lägger fram konkreta förslag och har tydliga målsättningar med sitt arbete. Detta är en självklar del i det svenska arbetet för att alla barn skyddas lika, såsom man är ålagd enligt åtagande i . Det måste till en bättre koordinering mellan , de svenska rätts- och utlandsmyndigheterna och andra EU-länders utlandsmyndigheter, i syfte att etablera fungerande informationsrutiner vid fall av misstänkta sexualbrottslingar från medlemsländerna. Att säkerställa anmälningsmöjligheter, t.ex. hotlines, vid samtliga svenska ambassader i världen i samarbete med svensk polis samt att dessa marknadsförs är ytterligare en åtgärd som bör genomföras. Det krävs krafttag för att komma åt barnsexturismen. Alla barn i hela världen har rätt att slippa övergrepp.
mot · GY02Ju238 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre stöd till våldtagna kvinnor i hela landet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över varför så få våldtäktsbrott upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta brottsrubriceringen synnerligen grov våldtäkt. 1 Yrkande 1 hänvisat till SoU. Antalet våldtäktsanmälningar är fortfarande förfärande högt i vårt land. Trots det så är uppklaringsandelen pinsamt låg och majoriteten av våldtäktsärenden läggs ned innan de har behandlats i domstol. En undersökning från Stiftelsen visar att våld mot kvinnor utreds oproffsigt och endast tre av landets 21 polismyndigheter har rutiner för att skydda våldsutsatta kvinnor. Kommuner och socialtjänst ska garantera alla brottsoffer vård och psykologisk hjälp. Men trots detta finns bara en specialistmottagning i hela landet för våldsutsatta kvinnor som behöver vård. Och i länen skiftar mottagandet inom vården. Våldtäkt är utan jämförelse den största kränkningen mot en persons kroppsliga integritet och dess mänskliga rättigheter. Den som utsätts för våldtäkt måste få adekvat stöd och hjälp oavsett var man bor. Det behövs därför särskilda mottagningar med specialutbildad vårdpersonal i alla större städer. Våldsutsatta kvinnor måste kunna erbjudas rehabilitering och rådgivning oavsett om de bor i eller . Men då krävs att riktlinjerna för kommuner och landsting ses över. Jag anser att regering och rättväsende måste bli bättre på att prioritera våldtäktsbrott. Förvånansvärt lite granskning görs av rättväsendet. När det gäller hanteringen av våldtäktsbrott behövs systematiska och omfattande analyser kring varför så många våldtäktsutredningar läggs ned och varför det väcks så få åtal. En oberoende skulle kunna ge viktiga svar på detta. Den skulle bland annat kunna se över hanteringen av våldtäktsärenden och skillnaderna mellan olika polisdistrikt och åklagarkammare. Jag vill se ett nationellt för att förbättra forskningen om sexualförbrytare och utöka behandlingen av dessa. Det förbättrar det förebyggande arbetet med män som är i riskzonen. Behandlingen av sexualbrottsdömda i kriminalvården måste förbättras och man måste se till att det finns uppföljning vid frisläppandet. Många behöver fortsatt vård. En ny brottsrubricering bör tillkomma, synnerligen grov våldtäkt, med en påföljd på sex till tio års fängelse.