ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02U232 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-frågor i bilaterala bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tilläggsprotokoll till Genèvekonventionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation i de länder som människor flyr från.1 1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SfU. ger bistånd till utvecklingsländer där grundläggande mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner kränks systematiskt. Isamband med biståndsgivning bör ta upp en diskussion med berört land om mänskliga rättigheter, och då även hbt-personers grundläggande rättigheter, i den anda som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna står för. Demokratimålet för det svenska biståndet måste också ta sikte på homosexuellas, bisexuellas och transpersoners mänskliga rättigheter. ger inte flyktingstatus åt personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön, könsidentitet eller sexuell läggning. bör i internationella forum verka för ett tilläggsprotokoll till för att ge flyktingstatus även åt personer som förföljs på grund av kön, könsidentitet eller sexuell läggning. Enligt nu gällande utformning av utlänningslagen ska förföljelse av hbt-personer bedömas enligt flyktingdefinition. Detta riskerar dock att bli en verkningslös lagstiftning om den inte följs upp i rättspraxis och stöds av en förbättrad bevakning av hbt-personers utsatthet för förföljelse i olika länder. Verkligheten är att sådana flyktingärenden ofta bedöms på ett undermåligt kunskapsunderlag, något som visat sig inte minst vad gäller flyktingar från . Kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation i asylsökandes hemländer måste förbättras och en utvärdering av rättspraxis efter reformeringen av utlänningslagen göras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02U233 · 2010-10-26 00:00:00 — Motverka diskriminering i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s insatser mot diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminerande bestämmelser för personal inom EU:s olika organ samt andra organisationer på europeisk eller global nivå. EU:s insatser för att motverka diskriminering har i mycket begränsad utsträckning uppmärksammat diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Den mycket oroande utvecklingen i , där parlamentet tog ställning för ett förbud mot information om homosexualitet, och även senare års händelser i länder som och har visat att flera av de nya medlemsländerna inte har accepterat EU:s officiella synsätt att motverka diskriminering av hbt-personer. bör på lämpligt sätt agera inom EU för att framtida satsningar mot diskriminering på ett bättre sätt beaktar sådan diskriminering. Särskilt viktigt är det att beakta de stora behov som finns i EU:s nya medlemsländer. Europeiska unionens olika organ är också en stor arbetsgivare. förekommer regler som särbehandlar homo- och bisexuella negativt när det gäller anhörigförmåner och andra familjerelaterade bestämmelser. Här har ett ansvar att agera för likabehandling oavsett sexuell läggning. Motsvarande gäller givetvis också i andra internationella organ på europeisk eller global nivå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02U234 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för deltagande som observatör i . () bildades , i enlighet med konventionen om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen), med grundsynen att den framtida utvecklingen av den internationella civila luftfarten i hög grad kan bidra till att skapa och bevara vänskap och förståelse mellan nationer och folk i världen. Till följd av terroristattackerna i sammankallade en ministerkonferens om luftfartsskydd, vilken ställde sig bakom en övergripande strategi för att stärka flygsäkerheten i världen. Konferensen resulterade också i ett offentligt uttalande om att brister i någon del av luftfartssystemet utgör ett hot mot hela det globala systemet och att det bör finnas ett åtagande att främja internationellt säkerhetssamarbete på området för luftfartsskydd och att harmonisera genomförandet av säkerhetsåtgärder. flyginformationsregion (FIR) täcker, under civila luftfartssektorsmyndigheters jurisdiktion, ett luftrum av och tillhandahåller flygkontrolltjänster till över 1350000 passagerare för resor till och från . Sammanlagt 30 flygbolag, varav 23 är utlandsägda, erbjuder reguljärflyg till , och de taiwanesiska flygplatserna hanterar flygfrakt. Airport rankades 2009 som världens 8:e och 18:e största flygplats avseende godsvolym samt antalet internationella passagerare. Detta speglar tydligt vikten av som betydande nav för luftfarten och som länk vidare mot nordöstra och sydöstra . Som en aktiv och viktig del i det internationella handelsnätverket är välintegrerat med andra medlemmar av världssamfundet. har dock nekats deltagande i , vilket har lett till betydande luckor i det globala flygindustrinätverket och har påverkat såväl arbetet kring flygsäkerheten som bekvämligheten för passagerare. För att överbrygga denna klyfta menar vi att bör involvera i kommitténs möten, mekanismer och aktiviteter. Då de nekas att delta i , har inte tillgång till information om de senaste internationella bestämmelserna och kan inte heller ta emot tekniska bistånd. Som ett resultat av detta måste vända sig till alternativa kanaler för att inhämta information och framföra synpunkter på internationella bestämmelser och förfaranden. Detta har haft en negativ inverkan på såväl effektiviteten som konkurrensmässigheten för civila luftfart. Arbetet för luftfartsskydd och flygsäkerhet överskrider, liksom själva luftfarten, nationella gränser. Chicagokonventionen syftade till att främja internationellt samarbete och främja fred i världen och för att öka deltagandet i detta. Då civila luftfart är av stor geografisk betydelse för utvecklingen av den internationella luftfarten, och även spelar en viktig roll i arbetet för säkerheten i den internationella civila luftfarten, menar vi att bör bjuda in att delta som observatör och införliva i dess arbete för säkerhetsövervakning, säkerhetsgranskningar, luftfartsskyddsförvaltning och att delta i dess tekniska möten och utbildningar. Med anledning av ovanstående menar vi att bör ta ställning för viktiga deltagande som observatör i . Finn (M)
mot · GY02U235 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för deltagande som observatör i UNFCCC. United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) vilar på grunden att den globala karaktären av klimatförändringarna kräver bredast möjliga samarbete mellan alla länder och deras deltagande i effektiva och lämpliga åtgärder. är dock inte en formell del av UNFCCC utan har tvingats delta i för relevanta UNFCCC-konferenser som en icke-statlig organisation (NGO) under namnet (). Denna status har endast tillåtit att delta i UNFCCC:s sidoarrangemang, vilka saknar inflytande. Vi menar att detta inte bara strider mot konventionens anda, utan också dämpar den taiwanesiska befolkningens entusiasm, förväntningar och tilltro till , liksom andra internationella konventioner och organisationer. är en mycket tätbefolkad ö som är extremt känslig för onormala väderförhållanden och stigande havsnivåer. utsattes för en av de starkaste tyfonerna i historien, Morakot. På föll regn i de bergiga områden i centrala och södra , vilket var den största nederbörden . Detta resulterande i såväl översvämningar som jordskred och orsakade svåra förluster av både människoliv och egendom. Den ökande frekvensen av extrema väderförhållanden och stigande havsnivåer som orsakats av den globala uppvärmningen utgör ett betydande hot mot miljö och överlevnad. Det faktum att inte kan använda UNFCCC:s resurser för att formulera anpassningsstrategier, och att de utesluts från internationella insatser, motverkar arbete med att möta de utmaningar som den globala uppvärmningen och klimatförändringarna medför. UNFCCC:s exkludering av innebär även att de inte har tillgång till det tidiga katastrofvarningssystemet och således inte kan vara en del av anpassningen till klimatförändringarnas följder. Enligt Statistics 2009, som presenteras av (), rankas som den 22:a nationen i världen avseende mest koldioxidutsläpp och som nummer 18 avseende koldioxidutsläpp per capita. är dock villigt att ta sitt ansvar och har förmågan att minska utsläppen enligt konventionen. vilja att delta i klimatkonferensen 15 nekades. I samband med denna tillsatte dock den taiwanesiska regeringen en styrgrupp som svar på . Ytterligare ett frivilligt klimatåtagande undertecknades av ministern för miljöskydd , där ett mål på en reduktion av växthusgasutsläpp på fastslogs. Detta mål är betydligt högre än vad med jämförbara länder har satt upp. har också uppvaktat internationella konventioner såsom om kontroll av gränsöverskridande transporter av farligt avfall samt om kontroll av långlivade organiska föroreningar. aktiva och pragmatiska engagemang för dessa viktiga internationella konventioner och organisationer samt den hållbara utvecklingen är uppenbart och värt att uppmärksamma. I enlighet med ovanstående menar vi att , liksom alla andra länder, bör ges möjlighet att delta i globala mekanismer, förhandlingar och aktiviteter som syftar till att minska koldioxidutsläppen och förhindra den globala uppvärmningen samt miljökatastrofer.
mot · GY02U238 · 2010-10-19 00:00:00 — Utveckling av det nordiska samarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet. De nordiska länderna blir för dess befolkning allt mer en arbetsmarknad. Därtill har också kraven på individens rörlighet på arbetsmarknaden skärpts, och det geografiska arbetsmarknadsområdet vid arbetslöshet har utökats till att inte endast omfatta , utan även de nordiska länderna. Regelverket som anger på vilket sätt man ska stå till arbetsmarknadens förfogande vid arbetslöshet har även det förändrats. Detta ställer nya krav på eventuella framtida åtgärder i syfte att motverka gränsöverskridande problem och underlätta rörligheten på en alltmer växande nordisk arbetsmarknad.
mot · GY02U240 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om relationen mellan och . Situationen i konflikten mellan och blir alltmer bisarr. Det palestinska folkets lidande fortsätter med inskränkningar i frihet på många olika sätt. För det första är den betongmuren ett tydligt fysiskt hinder som hindrar människor att nå skolor, läkare, släktingar och inte minst sina arbetsplatser. Till detta kommer de allt fler olagliga bosättningar som byggs . Dessa bosättningar byggs naturligtvis på de områden som är mest tilltalande när det gäller vattentillgång, läge m.m. har man återigen suttit i samtal om lösningar på denna konflikt. Under den tiden har byggandet av de olagliga bosättningarna tillfälligt avbrutits men återupptagits igen. Den israeliska premiärministern uttalar att bosättarna ska återuppta byggandet med en viss ödmjukhet och inte provocera. Detta olagliga byggande minskar med en allt snabbare takt det palestinska folkets landområde. har man kvar av den ursprungliga delningen. hållning har alltid varit att samtalet är det verktyg vi använt för att lösa denna konflikt. Det samtalet har ägt rum utan att situationen för det palestinska folket sett den minsta förbättring utan faktiskt precis det motsatta. Det första steget är att uppgraderingar av relationerna mellan och fryses. bör i EU agera med kraft för att folkrätten ska få genomslag på de palestinska områdena. Ett sätt kan vara att föra upp en diskussion om de fördelar som avtalen med EU ger och huruvida det är rimligt att gå vidare här. i (S)
mot · GY02U241 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över organisation. i sin nuvarande form ifrågasätts . Det är dags att se över innehåll och form. För att öka legitimiteten och genomslagskraften för de nordiska frågorna, bör verka för att modernisera . är återkopplingen till och utskott svag. En av orsakerna är att delegationsmedlemmarna inte arbetar med samma frågor i som i sina utskott på hemmaplan. Delegaterna saknar därför en naturlig plattform att förankra de nordiska frågorna i när de återvänder hem från möten med . Ett av argumenten som förs fram av dem som vill lägga ner är att det är onödigt och att frågorna som hanteras där saknar förankring i de nationella parlamenten. För att öka legitimiteten och för att få bättre genomslag för det nordiska samarbetet bör delegaterna väljas med målet att få representation från våra nationella utskott, och ledamöterna bör i sin tur arbeta i de utskott i som motsvarar hemutskotten. bör verka för att denna modell får genomslag även i de övriga nordiska länderna, för att på så sätt öka kunskapen om varandras ställning i frågorna och främja det nordiska samarbetet.
mot · GY02U242 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk minröjning. I är vi duktiga på minröjning. Vi har deltagit i insatser världen över och röjt på både marken och under ytan. En av våra nischer är att röja minor där så behövs. Den insatsen kan ökas betydligt. Många människor har blivit och blir dödade och lemlästade av dessa blinda vapen, och många barn har lurats att plocka upp minor som sedan detonerat med förödande effekt. är fullt av minor, hamnar världen över har betydande problem och i bland annat Kosovo och finns minor som ligger så illa till att land inte kan odlas. Trots oerhört stora behov ligger mark obrukbar. Vår insats kan bli att hjälpa dessa länder att röja mark och hav för att kunna leva i trygghet. Därför bör denna hjälp prioriteras. Per (S)
mot · GY02U246 · 2010-10-26 00:00:00 — Politik för global utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje politikområde måste bära sina egna kostnader så att biståndsanslaget även fortsättningsvis går till bistånd. Mer än en miljard människor lever i yttersta fattigdom. Många saknar mat för dagen och har inte tillgång till rent vatten. har som rikt land ett ansvar att öka våra ansträngningar för att tränga undan fattigdomen från jordens yta. Fattigdom hör inte hemma här. Vi måste ha jordens fattiga i åtanke i allt arbete. Vårt agerande på alla plan och inom alla politikområden ska motverka fattigdom och främja mänskliga rättigheter. politik för global utveckling (PGU) formulerar en samstämmig politik för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning och syftar till att samla alla politikområden i arbetet mot fattigdom och för mänskliga rättigheter. Men det måste också slås fast att alla åtgärder som främjar målen för svensk utvecklingspolitik inte är bistånd. Det finns annars en risk att andra politikområden börjar nagga biståndet i kanten. Alla politikområden måste dra åt samma håll. menar att det är viktigt att tydliggöra att varje politikområde måste bära sina egna kostnader för genomförandet av den beslutade politiken. Handelsfrämjande åtgärder eller militärens internationella åtgärder skall därför inte ses som bistånd, trots att de mycket väl kan och ska bidra till måluppfyllelse av utvecklingsmålen.
mot · GY02U247 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara drivande i uppfyllandet och efterlevandet av resolutionerna och 1820 i fredsbyggande processer. Fred, jämställdhet och utveckling är begrepp som hänger samman och är beroende av varandra. Därför är det mycket viktigt att kvinnor involveras i fredsprocesser då det är avgörande för att långsiktig fred och säkerhet ska kunna upprättas. Hållbar fred kan inte upprättas utan att kvinnor och kvinnors behov, prioriteringar och strategier för konfliktlösning tillvaratas i fredförhandlingar. Fredsförhandlingar syftar inte bara till att avsluta en konflikt. När en fred väl förhandlats fram börjar det viktiga arbetet med att bygga upp ett nytt samhälle. I detta samhälle måste jämställdhet främjas på alla nivåer. Lyckas man inte skapa ett rättssamhälle med demokrati och lika rättigheter mellan kvinnor och män riskerar nya konflikter att bryta ut. antogs resolution av . Denna resolution är ett juridiskt bindande dokument som behandlar frågan om hur krig påverkar kvinnor och kvinnors deltagande i konfliktlösning och i arbetet med att uppnå långsiktig fred. Representationen av kvinnor i fredsprocessen ska öka, fredsbevarande styrkor ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv, specifika behov för kvinnor i flyktingläger ska tillgodoses och åtgärder som stöttar kvinnors lokala fredsinitiativ ska främjas. Genom antagandet av resolutionen blev kopplingen mellan jämställdhet, hållbar utveckling och internationell säkerhet officiellt erkänd. Definitionen av sexuellt våld mot kvinnor som krigsbrott enligt FN:s resolution är också ett steg i rätt riktning för att begränsa en fasansfull krigsföring och förtryck som fortfarande pågår. bör i olika sammanhang lyfta fram behovet av att lagföra och döma förövare och ge stöd till drabbade kvinnor. roll som FN:s särskilde representant när det gäller genomförande av resolution gör också att möjlighet till insyn och påverkan ökar. När det gäller implementeringen av resolutionerna återstår det dock mycket att göra. Genom att anses vara ett föregångsland inom jämställdhet, har vi också ett ansvar att driva jämställdhetsarbetet i olika internationella sammanhang. måste vara drivande i att uppmärksamma resolutionerna och 1820 i fredsbyggande och i försoningsprocesser.
mot · GY02U248 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur mikrokrediter kan få en ökad roll i svenskt internationellt utvecklingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda valutasäkring i samband med mikrokrediter. Handel och företagande har sedan urminnes tider lyft länder och människor ur fattigdom. De flesta mikrokreditprojekt har visat sig vara framgångsrika, och de har bidragit till att miljoner människor i utvecklingsländer har tagit sig ur fattigdom. Människor har gått från att vara bidragstagare till att bli företagare. I de flesta fattiga länder är de finansiella marknaderna och bankerna inte tillgängliga för de flesta hushåll, småföretagare eller småbrukare. De saknar alla möjligheter till ett tryggt sparande, till krediter och till betalningstjänster. Mikrofinansinstitutioner och banker med mikrofinansverksamhet vänder på perspektiven och skapar tillgång till småskaliga finansiella tjänster för alla som exkluderas i det vanliga finansiella systemet. På detta vis får människor möjligheter att försörja sig själva och arbeta sig ur fattigdom. Regeringen bör utreda hur mikrokrediter kan få en större plats i svenskt internationellt utvecklingsarbete för att öka verkningsgraden och effektiviteten av våra svenska satsningar i utvecklingsländer. Det som gjort att mikrofinansverksamheten i många länder inte utvecklas mer, är de valutarisker som finns i verksamheten. Om det kunde skapas en modell där valutarisker bättre kunde hanteras, till en rimlig kostnad, skulle intresset från svensk kapitalmarknad snabbt öka för investeringar i mikrokreditverksamhet i världens fattiga länder. Ett sådant ökat svenskt engagemang skulle både ge ökade volymer i utvecklingssamarbetet och säkerställa professionalitet och kompetensöverföring. En modell för valutasäkring i samband med mikrokrediter bör därför utredas.
mot · GY02U249 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade krav på skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. För oss kristdemokrater är solidaritet med utsatta människor i andra delar av världen en omistlig del av vår ideologi och politik. Vi som lever i är lyckligt lottade och har alla förutsättningar och möjligheter att bistå människor med sämre förutsättningar. Vår utgångspunkt är att vi har ett moraliskt ansvar för att stötta medmänniskor genom att ha en generös biståndspolitik. Svenskt bistånd har bidragit till att minska fattigdomen i världen. I dagens globaliserade värld är ökad handel en viktig faktor för att många människor ska kunna lyfta sig ur den extrema fattigdomen. De fattiga ländernas möjlighet att delta i världshandeln har avgörande betydelse för deras förmåga att skapa egna resurser för sin utveckling och för att komma ur den ekonomiska krisen. Viktiga inslag i den tillväxtskapande processen är privatisering av jordbruket, avskaffande av statlig priskontroll, stimulering av småföretagsverksamhet samt skapandet av en god balans mellan den statliga och privata sektorn. Det är viktigt att bistå de fattigaste länderna med betalningsbalansstöd och skuldlättnadsåtgärder för att stödja reformer som möjliggör ekonomisk tillväxt. Dessa åtgärder bör kombineras med satsningar på en rad områden: investeringar i infrastruktur, ökat sparande, grundläggande utbildning och hälsovård, miljöförbättringar och stärkande av kvinnans ställning. Inte minst är det viktigt att utveckla de fattiga ländernas förvaltningar och samhällsinstitutioner för att dessa länder skall kunna utveckla och föra en god ekonomisk politik. menar att bör verka för kraftiga skuldlättnader för de fattigaste, skuldtyngda länderna. Åtgärderna bör omfatta alla typer av skulder, dvs. multilaterala, bilaterala (offentliga) och kommersiella skulder. För många utvecklingsländer utgör skuldbördan ett enormt problem som kraftigt begränsar och ibland omöjliggör deras möjligheter att utvecklas. I framför allt de fattigaste länderna överskrider i många fall enbart räntekostnaderna för lånen intäkterna från dessa länders export. Utlandsskulden för de fattigaste länderna är både i absoluta tal och som andel av BNP och export avsevärt större än för 10 eller . För att de värst skuldsatta länderna ska ta sig ur skuldkrisen krävs att de för en konsekvent ekonomisk politik som kan främja utveckling och tillväxt. För att skriva av skulderna måste villkor och krav ställas på en sund ekonomisk politik, en demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter, liksom på tydliga och konkreta handlingsplaner för att bekämpa fattigdomen. anser att skuldavskrivningar är nödvändiga för att dessa länder ska ha en möjlighet till ekonomisk tillväxt. Det som åstadkommits på och Internationella valutafondens initiativ är inte tillräckligt. Löften om radikala avskrivningar har ännu inte infriats. Vi kräver att bör vara ett föredöme i det internationella samfundet och leda den globala opinionen för skuldavskrivningar.
mot · GY02U250 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koncentrera till en ort. är förmodligen den enda politiska församling i världen som inte är koncentrerad till en enda plats. Parlamentet är utspritt över tre städer i tre olika stater. I håller partigrupperna och parlamentets ständiga utskott sina möten. Där hålls också kortare plenarsessioner. är det officiella sätet där plenarsessioner hålls . spelar den mindre rollen där parlamentets sekretariat och en stor del av den administrativa personalen arbetar. Kostnader för transporter av materiel och människor, uppvärmning och elektricitet mellan de tre orterna beräknas uppgå till . Det är en summa skattebetalare lägger ut med stor tvekan. har i ett utslag fastställt parlamentets möjlighet att själv kunna avbryta den flyttkarusell som ständigt pågår mellan de olika lokalerna. Med hänsyn till de ekonomiska kostnader, miljöutsläpp och irritation flyttandet orsakar, bör koncentreras till en ort. bör arbeta aktivt för att denna fråga lyfts upp på agendan. Detta bör ges regeringen till känna.