ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A285 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningen ska administreras av fackförbunden. En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. Efter att nuvarande regering tillträdde 2006 upphörde detta ersättningarna sänktes och medlemsavgifterna höjdes, vilket innebär att försäkringen inte längre gav det skydd den var ämnad för, med konsekvensen att många lämnade a-kassan. blev hela arbetslöshetsförsäkringen överfinansierad och de pengar som kom in upphörde att gå till dem som drabbats av arbetslöshet och användes istället till slopade förmögenhetsskatter.
mot · GY02A286 · 2010-10-22 00:00:00 — Samlat kunskapscenter för arbetslivsforskningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samlad inriktning för att utveckla forskningen inom arbetslivet. Vi socialdemokrater är starkt kritiska till regeringens nedläggning av . Stora betydande kunskaper och en samlad bild av forskningen har gått förlorade. Regeringen har inte tagit några initiativ till att säkerställa att kunskap och resurser bevaras. För och har haft en stor betydelse för arbetslivsforskningen och utvecklingen av arbetslivet i regionen. Genom ett samarbete med universitet medverkade institutet redan vid sin tillkomst på ett avgörande sätt till att beslöt att inrätta ett centrum för arbetsvetenskap vid . Avtalet skapade möjligheter för forskarutbildning som tidigare saknade och ledde också till att centrumet kunde omvandlas till en institution med doktorander i arbetsvetenskap. Avvecklingen av har gjort att överföringen av forskningsresultat avstannat och det är färre unga lovande forskare som vågar satsa på arbetslivsforskning. Det saknas också en kunskapsöversikt över intressanta resultat. Den sittande regeringen vill att människor ska arbeta till varje pris. Men den är inte beredd att investera i att utveckla en modern arbetsmiljö och i forskning som behövs för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. i (S)
mot · GY02A287 · 2010-10-26 00:00:00 — Transpersoners situation i det svenska samhället tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning som ur ett helhetsperspektiv ska belysa transpersoners situation i det svenska samhället. Det är tillfredsställande att det finns en lagstiftning mot diskriminering som omfattar könsöverskridande identitet eller uttryck. Transpersoners situation i samhället är dock en bredare fråga som inte kan reduceras till diskrimineringsperspektivet. Det handlar, som synes, bl.a. om utformningen av annan lagstiftning men också om kunskaps- och bemötandefrågor m.m. Det behövs en utredning som ur ett helhetsperspektiv skall belysa transpersoners situation i det svenska samhället. Detta skulle vara en värdefull komplettering till tidigare studier om homo- och bisexuellas situation eller om unga hbt-personers situation. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02A289 · 2010-10-07 00:00:00 — Rätten att arbeta längre efter pension tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabb förändring av den rörliga pensionsåldern. Regeringen har aviserat en höjning av den rörliga pensionsåldern så att det blir möjligt att arbeta längre upp i åldrarna , och att arbetsgivaren då inte heller har rätt att säga upp en person innan man uppnått denna ålder. Många som närmar sig denna ålder uppskattar detta förslag, som man är oroliga för att hinna passera dagens åldergräns innan de nya reglerna införs. Det är därför av stor vikt att förändringen av dagens åldergränser sker snabbast möjligt.
mot · GY02A290 · 2010-10-14 00:00:00 — Lagförbud mot kvotering och positiv särbehandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot kvotering och positiv särbehandling, oavsett grund. Aktiv kvotering och positiv särbehandling vid lika meriter anses av vissa vara ett sätt att öka möjligheterna för en underrepresenterad grupp i samhället. Hela tankesättet att sätta grupper mot varandra, i stället för att se människor som individer är dock felaktigt i grunden. Kvotering innebär tvärtom en allvarlig form av diskriminering mot den som kvoteras bort, oavsett om det gäller diskriminering på grund av kön, ålder eller etnisk bakgrund. Positiv särbehandling tillåts i vid val mellan personer med samma meriter, exempelvis vid antagning till högskola. Detta leder exempelvis till att ett underrepresenterat kön kan få förtur och att det motsatta könet inte har någon rättvis chans att komma in på den utbildning man önskar. Detta drabbar både män och kvinnor, men siffror visar att av dem som drabbas är kvinnor. Liknande problem kan uppstå vid positiv särbehandling på grund av etnisk bakgrund, men då är det andra grupper som drabbas. Vid exakt lika meriter bör rimligen lottning tillämpas i stället för att alla som tillhör ett visst kön eller viss etnicitet automatiskt gallras bort. Automatisk bortgallring av en person på grund av fel kön eller fel etnisk bakgrund är inget annat än lagligt sanktionerad diskriminering. I ett rättssamhälle bör detta inte vara tillåtet. I den svenska diskrimineringslagstiftningen bör därför tas in ett uttryckligt förbud mot all form av kvotering och positiv särbehandling, oavsett om det sker på grund av kön, etnicitet, ålder eller av något annat skäl.
mot · GY02A291 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur människor som är egenanställda kan inkluderas i de olika försäkringssystemen. Regelbördan är ett känt stort hinder för många som vill starta företag. Väldigt många goda affärsidéer går om intet på grund av att den potentielle entreprenören väljer att avstå ifrån att starta ett företag då regler och byråkrati känns alltför krångliga. Därför är det viktigt att göra det så enkelt som möjligt att vara entreprenör. En stor och växande grupp människor i arbetar i verksamhetsformen egenanställning. Det innebär att den enskilde är anställd i ett så kallat egenanställningsföretag för att starta, och yrkesmässigt driva, egen företagsverksamhet utan F-skattsedel. Arbetsgivaransvaret överlåts på egenanställningsföretaget som administrerar skatter, sociala avgifter, faktureringar, lön och försäkringar. De egenanställda får helt ägna sig åt sin affärsidé och bidrar därmed till att både öka arbetskraftsutbudet och minska arbetslösheten och svartjobben. Egenanställning är ett smidigt sätt för människor att förverkliga sina affärsidéer. Problemet för den egenanställde är att denne betraktas som varken anställd eller företagare när personen i själva verket är båda delarna. Detta ingenmansland som den egenanställde vandrar i hämmar utvecklingen av dennes entreprenörskap som det begränsar rekryteringen av personer som står utanför arbetsmarknaden att pröva sina affärsidéer i form av egenanställning. Egenanställda är dock en grupp som inte finner sin naturliga plats i de svenska regelverken där fast anställning och månadslön utgör norm för tillämpningen. Vid arbetslöshet är egenanställda systematiskt missgynnade. Villkoren för att få arbetslöshetsersättning tillåter inte att en uppdragstagare vid ett egenanställningsföretag får a-kasseersättning vid perioder av arbetslöshet. Detta förhållande minskar incitamenten att gå från arbetslöshet till egenanställning eftersom tryggheten saknas om arbetslöshet eller sjukdom inträffar.
mot · GY02A292 · 2010-10-25 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet anvisar till utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet mindre än vad regeringen föreslagit för eller således . Som ett första steg mot ett mer jämställt och tryggare samhälle för kvinnor och en jämställdhetspolitik baserad på vetenskap och sunt förnuft vill vi se avveckling av det skattefinansierade stödet till genuspedagogik och annan verksamhet där staten med utgångspunkt i verklighetsfrånvända politiska teorier försöker experimentera med, eller ändra, på våra barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet. Därtill vill vi ge ett utökat stöd till utsatta invandrarkvinnor genom en offensiv mot tvångsgiften samt hedersrelaterat och religiöst förtryck. kräver också en kraftig straffskärpning för kvinnofridskränkningar i form av människohandel, våldtäkt och kvinnomisshandel. Detta kombineras med förebyggande insatser och ökade resurser för ett värdigt omhändertagande av offren för dessa brott. Som ett led i strävan efter en stärkt gemensam identitet skall också stöd till organisationer som syftar till att förstärka invandrares ursprungskulturer nekas fortsatta bidrag. Integrationspolitiskt eftersträvar assimilering, vilket betyder att det i första hand är invandrarna som skall och förväntas anpassa sig till det svenska samhället, och inte tvärtom. De invandrare som väljer att flytta till skall således även förväntas vilja bli en del av samhället, varför SFI-bonus och andra liknande integrationsåtgärder blir överflödiga. Den ansvarsfullt bedrivna invandringspolitiken medför i övrigt väsentligt lägre kostnader för att hantera invandringen. Anslagsförslag 2011 för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet (SD) Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Specifikation av anslag 3.1 Stöd till organisationer som motverkar hedersrelaterat våld Stöd till organisationer som motverkar våld mot kvinnor
mot · GY02A294 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbetslöshet. Det är ett stort bekymmer att många människor, framförallt kvinnor, tvingas arbeta deltid när de egentligen önskar arbeta heltid. Många arbetsgivare inom offentlig och privat sektor erbjuder endast deltid. Det är märkligt att det är uteslutande arbetsplatser där kvinnor är överrepresenterade som erbjuder deltidsarbete. Detta drabbar kvinnor, många av dessa ensamförsörjare för sina familjer, i synnerhet mot bakgrund av regeringens nya regler för arbetslöshet. Mot bakgrund av detta resonemang är det angeläget att antalet heltidsanställningar ökar. Ett första led i detta är att parterna sluter kollektivavtal om fler heltidsanställningar. Om detta inte visar sig vara en framkomlig väg kan lagstiftning vara ett verktyg. Långtidssjukskrivna är en grupp som måste kunna få arbeta deltid till en början, vissa kanske för gott. För många som varit långtidssjukskrivna är steget tillbaka till arbete stort. Att omgående gå till heltid är en orimlighet som kan leda till att man förlorar ett jobb. Därför måste det vara möjligt att successivt öka arbetstiden. Annars kommer denna grupp att stå helt utan möjlighet att kunna komma tillbaka till arbetslivet. Det är viktigt att arbetslinjen även gäller denna grupp som har svårast att komma tillbaka till arbetslivet. Heltid skall vara en rättighet, deltid en möjlighet.
mot · GY02A295 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbetalning av aktivitetsstöd. har arbetssökande som fått aktivitetsstöd när de har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program inte förbrukat sina dagar med a-kassa, men enligt nuvarande regler räknas dagar med aktivitetsstöd in i den långa ersättningsperioden för a-kassan. Aktivitetsstödet ska som tidigare betalas ut av , men alla uppgifter om nivån på ersättningen och hur många ersättningsdagar som finns kvar ska komma från a-kassorna. Det kommer att ställa stora krav på informationsutbytet mellan a-kassorna och . För ersättningstagarna skulle det bli bättre om a-kassorna hade ett samlat grepp om arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Då skulle det gå snabbare att få korrekta beslut vid byte av aktivitet och man skulle slippa vända sig till två olika institutioner. En överflyttning av utbetalningen till a-kassorna skulle också minska risken för felaktiga utbetalningar. Resurserna skulle utnyttjas bättre, det skulle bli mer kostnadseffektivt och underlätta för a-kassornas handläggare om a-kassorna fick sköta utbetalningarna. är det a-kassorna som tar fram underlaget för ersättningsbeslut. Därför bör utbetalning av aktivitetsstöd överföras från till arbetslöshetskassorna.
mot · GY02A296 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämlikhet i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitiska program är viktiga instrument för att hjälpa arbetssökande på vägen till nytt arbete. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning är bara några exempel på möjligheter till att komma tillbaka i arbetslivet. Därför är det viktigt att möjligheten till att få del av arbetsmarknadspolitiska program ges alla på lika villkor. Det finns en del studier och undersökningar som visar på att kvinnor inte får samma förutsättningar som män. Likvärdiga förutsättningar måste ges till arbetssökande oavsett kön om vi ska leva upp till målet att bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är ett av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämlikt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen.
mot · GY02A297 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning om rätt till heltid. Heltidsarbete borde i dagens samhälle vara en självklar rättighet för alla som så önskar. Tyvärr är det inte så utan en stor andel av kvinnor arbetar deltid, många av dem ofrivilligt eftersom de inte får mer arbetstid hos sin arbetsgivare. Konsekvenserna av detta är att många inte kan försörja sig på sin inkomst, vilket är ett stort problem främst för ensamstående kvinnor. Om vi inte löser frågan om den ofrivilliga deltiden kommer problemen att fortsätta för de berörda kvinnorna när de blir äldre eftersom de då inte kan leva på sin pension. Men det blir också ett samhällsekonomiskt problem om allt färre personer har svårt att klara sin försörjning via sin pension. Den största delen av deltidstjänster finns inom den offentliga sektorn, handeln samt hotell och restaurang. Även om ett flertal kommuner och landsting tagit initiativ för att minska den ofrivilliga deltiden är det alltför många i offentliga sektorn som endast har deltidstjänster. Den ofrivilliga deltiden är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom både vården och omsorgen. Vidare är sannolikt den höga andelen deltider ett skäl till att så få män söker sig till vård- och omsorgsyrken och vi får en mycket könsuppdelad arbetsmarknad, vilket inte är bra från jämställdhetssynpunkt. Heltid måste därför bli en rättighet och deltid en möjlighet. Varje människa måste själv få välja om man vill arbeta hel- eller deltid. Både riksdag och regering har tidigare uttalat att antalet personer med ofrivillig deltid måste minska, men målet att minska deltidsarbetslösheten inom kommuner och landsting har inte nåtts. Vi tror tyvärr inte att vi kommer att nå målet om rätt till heltid på frivillig väg med det som hitintills gjorts. Det behövs fler konkreta insatser för att komma till rätta med problemet. Ett sätt kan vara att se över om regelverket för statsbidrag till kommuner och landsting kan användas för att stimulera de offentliga arbetsgivarna att ta ett större ansvar för rätten till heltid. Vi anser också att lagstiftningen måste ses över om inte arbetsmarknadens parter kan reglera heltidsfrågan i kollektivavtalen.
mot · GY02A298 · 2010-10-22 00:00:00 — Lagstiftning om ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen möjligt återkommer till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. möts personer med funktionsnedsättning av otillgängliga miljöer. Det kan gälla gatumiljöer, tillgänglighet till affärer och restauranger, kollektivtrafik, biografer med mera. Med tillgänglighet menas både tillgång till den yttre miljön och tillgång till information samt möjlighet till kommunikation. Att i en verksamhet där man vänder sig till allmänheten låta bli att vidta skäliga åtgärder för tillgänglighet är att diskriminera personer med funktionsnedsättningar. Den samlade rörelsen för personer med funktionsnedsättningar har länge arbetat för att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. Tyvärr tillmötesgick inte regeringen detta önskemål i propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering (2007/08:95), trots att både den dåvarande och utredningen om en ny diskrimineringslagstiftning föreslagit att bristande tillgänglighet borde klassas som diskriminering. Regeringen valde att förpassa denna fråga i en ny utredning. I denna utredning föreslår nu regeringens utredare en ny bestämmelse i diskrimineringslagen om förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet, i de fall där det anses skäligt att åtgärda otillgänglighet. Utredningen ska skickas ut på remiss. Parallellt ska en statlig myndighet klargöra vilka kostnader som förslaget kan medföra för privata och offentliga aktörer. Paradoxalt nog kan detta inträffa som den nya konventionen om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar ratificeras av en konvention som tar tydlig ställning för att underlåtenhet att göra skälig anpassning är diskriminering. Vi behöver en lagstiftning om ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet för att ska kunna leva upp till FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det är hög tid för att följa , och exempel och göra bristande tillgänglighet till en diskrimineringsgrund i lagens mening. bör därför ge regeringen tillkänna vikten av att möjligt återkomma till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. i (S)
mot · GY02A299 · 2010-10-22 00:00:00 — Kollektivavtal är bra för arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klargörande av erfarenheter av kollektivavtalstecknande som en stabilisator på arbetsmarknaden i tider av globalisering. Svensk arbetsmarknad har kännetecknats av stabilitet och tydlighet. Grunden för detta är att ansvarstagande parter tecknat kollektivavtal som klargör spelreglerna på arbetsmarknaden och som ger signaler till såväl löntagare som arbetsgivare. Dessa överenskommelser har lett till att , i ett internationellt perspektiv, haft få konflikter som stört produktionsflöden och viktiga delar för att upprätthålla ett välfärdssamhälle. Värdet av kollektivavtal har hållits levande av båda parter. Det har varit en viktig del i det politiska arbete som krävts och krävs för att som nation skall kunna möta den ökande globaliseringen och framtida utmaningar. De nordiska arbetsmarknadsministrarna gjorde starka markeringar om värdet av att parterna på arbetsmarknaden tar ett gemensamt ansvar genom bland annat kollektivavtalstecknande. Trots att liksom övriga nordiska länder har goda erfarenheter av den svenska och den nordiska modellen av avtalstecknande finns en diskussion som ifrågasätter parternas gemensamma ansvarstagande och styrkeförhållanden. Denna diskussion finns ända in i som lagstiftande församling. Inför framtida utmaningar inom det arbetsmarknadspolitiska området och för att möta den ökande globalisering, är det av största vikt att erfarenheterna av den svenska modellen lyfts fram och tydliggörs.
mot · GY02A300 · 2010-10-22 00:00:00 — Livsvänliga och hållbara jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av livsvänliga och hållbara jobb. Vi behöver fler jobb. Alla som vill och kan arbeta ska få göra det, allt efter förmåga och förutsättningar. Arbete är både en rättighet och en skyldighet. Därför ska kampen mot arbetslösheten och för fler jobb vara högt prioriterad. är det viktigt att våra jobb är livsvänliga och hållbara. Vi behöver jobb som leder till utveckling och inte utslagning. Det är kontraproduktivt om jobb leder till att man blir sjuk. Det gynnar inte ett välfärdssamhälle. Vi behöver jobb som är positiva och utvecklande för mig själv, för andra och för hela samhället. En grundbult för att jobben ska vara livsvänliga och hållbara är den så kallade svenska modellen, där ansvarstagande parter tecknar kollektivavtal som klargör spelreglerna på arbetsmarknaden. Sedan behöver vi trygga och moderna arbetslöshetsförsäkringar och socialförsäkringar. Till detta kommer att vi bör prioritera och stärka forskning om livsvänliga och hållbara jobb. Därför var det beklagligt att lades ned. Det har medfört att arbetslivsforskningen tappat mark. Denna forskning måste stärkas. Vi måste också prioritera arbetsmiljöfrågorna. Därför är det helt fel att minska anslaget till arbetsmiljön såsom den nuvarande regeringen gjort. Vi behöver exempelvis fler, inte färre, skyddsombud på våra arbetsplatser. Vi måste också stärka tillgången till företagshälsovård. Lägst företagshälsovård har kvinnliga arbetare inom privat service. Tyvärr försämras arbetsmiljön på våra arbetsplatser, särskilt för arbetare och lägre tjänstemän. Möjligheten att påverka sin egen situation har minskat, stressen har ökat och arbete på udda och obekväma tider har blivit allt mer utbrett. Denna utveckling måste vändas. Vi behöver jobb som är livsvänliga och hållbara.
mot · GY02A301 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlagen. Många av LO:s medlemmar, men även tjänstemän, har inte råd att åka på semester. De går miste om den rekreation som är viktig för deras hälsa, men även för deras familjer. Beslutet att en långtidssjuk riskerar att förlora och en arbetsskadad slår extra hårt mot dessa grupper, som redan har begränsade ekonomiska resurser. Semestertillägget har förändrats så att med en lön på och 25 betalda semesterdagar förlorar man /år. Arbetsgivaren får också ensidigt välja vilken beräkningsmodell man vill använda vid beräkning av semesterlönen. Dispositiviteten i semesterlagen har tagits bort. Beslutet bryter dessutom mot internationella överenskommelser (), som innebär att arbetsskadade ska ha hundraprocentig ersättning för inkomstförlusten. Det är viktigt att komma ihåg att semesterlagen och dess förmåner har betalats ur tillgängligt löneutrymme, vilket i praktiken innebär att regeringen tar en förmån som löntagarna fått genom att avstå löneutrymme. Alla andra lagar som har instiftats har betalats ur tillgängligt löneutrymme via avräkningar. Semester är viktig för alla arbetare i , varför semesterlagen måste ändras så att antalet dagar och ersättningsnivåer återställs.