ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02A245 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en solidarisk flyktingintroduktion. har tagit ett stort ansvar för människor som flyr från krig och konflikter i världen. Det är positivt att både är öppet för arbetskraftsinvandring och också står upp för en human asyl- och flyktingpolitik. Den stora utmaningen för , och främst våra storstäder, är att förebygga bostadssegregation. Mycket av den praktiska integrationskedjan sker i kommunerna och när det gäller hälso- och sjukvårdsfrågor hos landstingen. Staten fattar rambeslut och finansierar delar av introduktionen som kommunerna genomför . har på regeringens förslag också beslutat om en ny etableringslag som träder i kraft . Det är en viktig reform och ändrar ansats från kommunens socialtjänst till Arbetsförmedlingen. Ett tidigt fokus på arbete och egen försörjning är basen för en lyckad integrationspolitik. Den nya etableringslagen är därför ett stort steg i rätt riktning, men mer kan göras. Utöver dessa reformer på nationell nivå finns det nämligen fortsatta utmaningar för landets kommuner, exempelvis finns det risk för bekymmer med bostadssegregation. Detta får förstås effekt också på förskola och skola i närområdet. I vissa kommuner har man dock lyckats bättre än andra med att förebygga utanförskapet, speciellt i kommuner som prioriterat heldagsverksamhet inom sfi-undervisningen, språkpraktik och tät samverkan med det civila samhället och näringslivet. Ska vi förebygga och klara av integrationen av nyanlända behöver vi därför se över regelverket kring hur nyanlända blir anvisade att bosätta sig i kommunerna. En ny lag bör arbetas fram där den enskilde , eller , anvisas via till orter som har bättre förutsättningar än andra att kunna erbjuda en kvalitativ introduktion. Exempel kan vara tillgång till bostäder, arbetstillfällen, tillgång till praktik, heldagsverksamhet inom sfi etc. Ett sådant system skulle också bidra till en mer solidarisk flyktingintroduktion och initialt förebygga segregation redan från start.
mot · GY02A246 · 2010-10-22 00:00:00 — Personer med funktionsnedsättning och arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personer med funktionsnedsättning och arbetsmarknaden. Regeringen bedriver ett stort och viktigt arbete för att få in fler personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Det är mycket bra. Många attraktiva möjligheter finns nu för att locka presumtiva arbetstagare och arbetsgivare att bereda plats för fler som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Trots alla möjligheter som finns är det dock få arbetsgivare som tar steget och verkligen anställer personer med funktionsnedsättning. Dessvärre gäller det också arbetsplatser i offentlig sektor. Här måste mer kunna göras. I om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, artikel 27 om arbete och sysselsättning, står bland annat följande: Konventionsstaterna erkänner rätten till arbete för personer med funktionsnedsättning på lika villkor som för andra. Konventionsstaterna ska främja möjligheter till anställning och befordran på arbetsmarknaden och hjälp med att finna, få och återgå till anställning. Staterna ska också främja möjligheterna till egenföretagande, företagande, utveckling av kooperativ samt till att starta eget företag. Konventionsstaterna ska också vidta ändamålsenliga åtgärder, däribland lagstiftning, för att anställa personer med funktionsnedsättning i den offentliga sektorn. Det är dags att gå från ord till handling som resulterar i att fler personer med funktionsnedsättning får arbete. Undertecknad vill se att staten tar sitt ansvar som föredöme och utarbetar policy och uppföljningsbara mål för hur människor med nedsatt funktionsförmåga ska beredas plats på arbetsmarknaden i enlighet med artikel 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.
mot · GY02A248 · 2010-10-18 00:00:00 — Stärkt anställningsskydd i mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd för arbetsplatser med mindre än tio anställda. Ordning och reda på arbetsmarknaden är en viktig grundbult i den svenska modellen. I denna modell är anställningsskyddet en betydelsefull del. har anställda i mindre företag ett sämre anställningsskydd än andra arbetstagare. Det riskerar att leda till godtycklighet. Den svenska arbetsrätten är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Att LAS skulle vara ett problem handlar mer om myter och okunskap än faktiska förhållanden. En undersökning från visar att av småföretagen använder sig av undantagsregeln när de hamnar i den situationen att man behöver säger upp anställda. Det enda rimliga tolkningen är att huvuddelen av företagen i praktiken inte ser några problem med uppsägningsreglerna. En uppluckring av LAS gör att maktbalansen mellan de lokala parterna förskjuts. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtyckliga undantag är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar.
mot · GY02A249 · 2010-10-19 00:00:00 — Nollvision för allvarliga skador på jobbet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad strategi, en nollvision och insatser på arbetsmiljöområdet. I ett välfärdssamhälle bör målet vara att inga löntagare ska skadas, bli sjuka eller avlida på grund av sitt arbete. Därför är det inte acceptabelt att tiotusentals löntagare skadas på sina arbetsplatser. behöver därför öka ambitionerna på arbetsmiljöområdet. Därför behövs en nollvision på arbetsmiljöområdet. Även om generellt ligger långt framme när det gäller att skapa en god arbetsmiljö genom en kombination av fackliga insatser och lagstiftning så finns det tydliga tecken på att det förebyggande arbetet är på väg ner. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har bland annat antalet inspektioner minskat och det finns färre inspektörer. nedskärningar på arbetsmiljöområdet kommer att leda till att arbetsmiljön blir sämre och att en nollvision blir alltmer utopisk. Nedläggningen av och de kraftiga nedskärningarna vid riskerar att allvarligt skada arbetsmiljöarbetet och därmed arbetstagarnas liv och hälsa. Man kan också konstatera att det ekonomiska stödet för utbildning av skyddsombud har tagits bort. Med nedläggningen av försvann en viktig arena för forskning, utbildning och kunskapsspridning. Ett unikt om arbetsmiljöfrågor slås helt sonika sönder. Det krävs en bättre politik för att vi ska kunna närma oss målet om att ingen ska skadas, bli sjuk eller avlida på jobbet. Det krävs fler inspektioner, ökade insatser för utbildning och ny forskning för att komma tillrätta med problemen. Sådana insatser bör samlas i en ny strategi för en nollvision på arbetsmiljöområdet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02A250 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivares skyldighet att ansluta sig till företagshälsovården. Ohälsan i arbetslivet är ett allvarligt problem både på individnivå och på samhällsnivå. Förslitnings- och belastningsskador utgör majoriteten av diagnoserna hos sjukskrivna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp. En viktig del i detta arbete är att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. I detta arbete har företagshälsovården en stor betydelse. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning arbetsförhållandena kräver. efterlevs tyvärr inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. Detta område bör därför ses över. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Detta skulle man kunna göra genom en så kallad kvalitetsförsäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lagen. I SOU 2004:113 föreslås att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Med anledning av det ovan sagda borde man arbeta mer aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. Detta skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande effekt. i (S)
mot · GY02A251 · 2010-10-21 00:00:00 — Turordningsregler i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över undantaget i lagen om anställningsskydd som gäller att arbetsgivare kan undanta två personer från turordningslistan vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Lagen om anställningsskydd tillkom . I huvudsak fastslogs att uppsägning kan ske på grund av arbetsbrist eller på grund av personliga skäl. Begreppet personliga skäl har kommit att tolkas i vid mening, och med användning finns en ganska tydlig rättspraxis när det gäller olika fall när en arbetstagare kan sägas upp på grund av personliga skäl. Den andra grunden är arbetsbrist. Det som var nytt för en del arbetstagare, men långt ifrån alla, var att man skulle sägas upp i turordning, dvs. först in sist ut. har det anförts att principen först in sist ut skulle hindra företag från att behålla s.k. nyckelpersoner. ändrades lagen så att företag med högst tio anställda fick undanta två personer. För anställda i små företag kan undantaget skapa problem då effekten blir att det alltför ofta används godtyckligt. Man gör sig hellre av med äldre, medarbetare med invandrarbakgrund eller dem som riskerar att vara borta från arbetsplatsen, exempelvis småbarnsföräldrar, dem med hög sjukfrånvaro och kvinnor i fertil ålder. En annan effekt är att det numer har skapats en rättspraxis om hur man ska se på nyckelpersoner och turordningsregler. har möjligheterna att genom förhandlingar med den fackliga organisationen göra undantag från turordningsreglerna alltid funnits och oftast fungerat bra också ur ett arbetsgivarperspektiv. Det är nu hög tid att ta bort denna diskriminerande regel och tillmäta parterna på arbetsmarknaden den roll som den nuvarande regeringen så ofta betonar. i (S)
mot · GY02A252 · 2010-10-25 00:00:00 — Förbättrad matchning mellan jobbsökande och arbetsgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. Det finns många undersökningar som visar att företag i har svårt att hitta nya kompetenta medarbetare, trots att vi har haft en relativt hög arbetslöshet på grund av den pågående lågkonjunkturen. Enligt en undersökning från så har företagen i svårast i landet med att hitta rätt medarbetare vid nyrekrytering, trots att samma län toppar arbetslöshetsstatistiken och har gjort så . Matchningen fungerar uppenbarligen inte tillräckligt väl. Regeringen har gjort goda insatser i syfte att förbättra situationen genom att skapa möjligheter för den enskilde att få en jobbcoach. Nästa steg bör vara att fullt ut konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen genom att låta den arbetssökande själv få möjlighet att välja arbetsförmedlare som denne anser bäst passar den enskildes behov. Det nya systemet skulle inte minst passa personer som inte har svenska som modersmål och unga, som här skulle kunna få specialiserade arbetsförmedlare. En konkurrensutsättning skulle även leda till uppstartande av nya företag, vilket leder till fler aktörer på marknaden och därmed bättre service och tillgänglighet för den enskilde. Med tanke på den höga arbetslöshet som råder i och den stora matchningsproblematik som råder i länet, så borde vara ett utmärkt län för en försöksverksamhet i motionens anda. Försöket borde inledas genom att arbetsmarknadens parter kopplas till en referensgrupp till Arbetsförmedlingen, som ges i uppdrag att upphandla en försöksverksamhet i utvalda orter. Efter utvärderingen så kan sedan försöksverksamheten om det faller väl ut införas i hela . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02A254 · 2010-10-19 00:00:00 — Undantagsregeln i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd (LAS). Turordningsreglerna vid uppsägning p.g.a. arbetsbrist gör att arbetsgivare inte fritt kan välja vilka som ska sägas upp. Turordningskriterierna i LAS är anställningstid och ålder. Dessa kriterier är till skillnad från t.ex. kompetens objektiva och lätta att fastställa. Om det krävs omplaceringar ska de som ska vara kvar enligt LAS ha tillräckliga kvalifikationer för det kvarvarande arbetet. beslutade en riksdagsmajoritet bestående av , , , och att arbetsgivare med högst tio anställda innan förhandlingarna inleds, utan att ange skäl, får undanta två personer som denne vill ha kvar. Det innebär att förhandlingsrätten sätts ur spel. Arbetsgivarens ensidiga beslut kan inte heller rättsligt prövas. Enligt IFAU:s rapport, Sist in först ut? En utvärdering av undantagsregeln (2008), har undantagsregeln inte lett till fler nyanställningar i små företag. IFAU fann däremot en viss ökning av antalet avgångar bland löntagare i åldern . En orsak till att regeln har fått begränsat genomslag är enligt rapportförfattarna att det redan före lagändringen var enkelt för arbetsgivare att göra lokala överenskommelser med facket om avtalsturlistor. Rapportförfattarna menar också att det ökade antalet visstidsanställningar har minskat behovet av undantag från turordningsreglerna. Även om det inte är så många arbetsgivare som har använt sig av möjligheten att undanta två av de anställda från turordningen har undantagsregeln stor betydelse. Dels för att den som nämnts inskränker förhandlingsrätten, dels för att den ökar otryggheten för alla anställda vid företag med högst tio anställda. Det finns inga sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. LAS ger parterna tillräckligt utrymme att förhandla fram lösningar vid uppsägningar p.g.a. arbetsbrist som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var genom kravet på tillräckliga kvalifikationer skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22§ LAS i enlighet med vad som anförts i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02A255 · 2010-10-18 00:00:00 — Stärkt rätt till anställning på heltid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt rätt till anställning på heltid. arbetade 319000 av de sysselsatta i mindre än vad de skulle vilja. Det outnyttjade arbetskraftsutbudet hos dessa personer motsvarar mer än 100000 heltidsarbeten. Särskilt bland kvinnor, ungdomar, utlandsfödda och lågutbildade var det många som ville och kunde arbeta mer än vad de gjorde. Tidsbegränsade anställningar var vanligare bland de undersysselsatta än bland dem som var fullt sysselsatta. Den vanligaste orsaken till deltidsarbete inom gruppen undersysselsatta var att de inte kunnat få ett heltidsarbete. De som vill förvärvsarbeta på deltid ska naturligtvis ha möjlighet att göra så. Det är däremot inte acceptabelt att så många som vill och kan arbeta heltid inte får möjlighet att göra det. Inom vissa branscher har deltidsanställningar satts i system. Ipraktiken innebär det att ett stort antal människor förvägras möjligheten till en lön som går att leva på. Deltidsarbete innebär förutom en lägre inkomst även sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet och en sämre löneutveckling. Deltidsarbete leder också till lägre ersättning från socialförsäkringssystemen, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet och låser fast människor i ekonomiskt beroende antingen av samhället eller av en partner. Deltidsarbetslöshet är därmed ett av de mest grundläggande strukturella problem som upprätthåller orättvisorna mellan kvinnor och män och mellan svenskfödda och utlandsfödda i arbetslivet. Att minska deltidsarbetslösheten måste därför prioriteras i såväl arbetsmarknads- som integrations- och jämställdhetspolitiken. Möjligheten för deltidsarbetande att vid deltidsarbetslöshet få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen har begränsats . Regeringen motiverade försämringen med att det ska öka incitamenten för deltidsarbetslösa att utöka sin arbetstid. Grundproblemet är dock inte att deltidsarbetslösa inte vill arbeta heltid, utan att hela branscher i synnerhet inom servicesektorn, i både privat och offentlig regi är organiserade kring deltidstjänster och att de anställda i dessa branscher inte har möjlighet att välja omfattningen på sin egen arbetstid. Vad regeringen gjorde med sin reform var att vältra över kostnaden för deltidsarbetslösheten till de deltidsarbetslösa själva. Det löser inte problemet. Vi föreslår en lösning som siktar in sig på själva grundproblemet: arbetsgivarnas möjlighet att inrätta deltidstjänster. Fackliga organisationer har drivit kravet om rätt till heltid i avtalsförhandlingar. Det är hög tid att stärka rätten till heltid genom ändringar i lagstiftningen som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta i förhandlingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02A257 · 2010-10-19 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med ett tydliggörande i lagen om anställningsskydd (LAS) om att företrädesrätten inte får sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag. Arbetsdomstolens praxis innebär att det normalt sett inte sker någon prövning av saklig grund när arbetsgivare säger upp p.g.a. arbetsbrist. Sedan Arbetsdomstolens dom i det s.k. har det stått klart att det är tillåtet att säga upp anställda och anlita helt andra personer för att utföra deras jobb, så länge de hyrs in från ett bemanningsföretag. Arbetsgivare kan därmed kringgå LAS genom att hävda att de av ekonomiska, tekniska eller organisatoriska skäl inte ska ha kvar sina anställda och istället ska använda inhyrd arbetskraft från bemanningsföretag. Företrädesrätten till återanställning sätts därmed ur spel. Om det inte finns någon företrädesrätt till återanställning för dem som blivit uppsagda sätts också anställningsskyddet ur spel. har de långtgående konsekvenserna av denna lucka i lagen blivit alltmer uppenbara. I flera uppmärksammade fall har arbetsgivare sagt upp, eller hotat med att säga upp, fast anställd personal för att ersätta dem med inhyrd arbetskraft. Hotet att ersätta de anställda med inhyrda har använts i utpressningssyfte, för att förhandla ned lokala kollektivavtal och för att kunna säga upp anställda utan hänsyn till sedvanliga regler om anställningstid och kvalifikationer. En av de viktigaste funktionerna med företrädesrätten till återanställning i LAS är just att förhindra att uppsägningar används för att tysta obekväma anställda och för att pressa ner villkoren i kollektivavtalen. Att det saknas ett uttryckligt förbud mot att kringgå återanställningsrätten genom att anlita bemanningsföretag strider därför mot lagens syfte. Allt fler arbetsgivare kringgår företrädesrätten till återanställning genom att först säga upp anställda och därefter ta in inhyrda från bemanningsföretag. Listan över företag som på ett orimligt sätt utnyttjat luckan i LAS kan göras lång. Så var det inte tänkt. När LAS skrevs var bemanningsföretag förbjudna och ingen kunde tänka sig dagens situation. anser därför att LAS bör kompletteras med en tydlig skrivning där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetskraft från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning. Företrädesrätten till återanställning får inte sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag. Regeringen bör därför återkomma med tydliggörande i LAS om att företrädesrätten inte får sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag. Detta bör begära.
mot · GY02A258 · 2010-10-22 00:00:00 — Översyn av Arbetsförmedlingens arbetsuppgifter i förhållande till uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och i uppdraget att medverka till funktionsnedsattas möjligheter till arbete på öppna marknaden. Alla människor med arbetsförmåga har rätt att ha ett avlönat arbete för att kunna försörja sig och ta ansvar för sina närmaste. Ju fler personer som arbetar desto fler bidrar till samhällets bästa och vår gemensamma välfärd, som egenvärdet och självkänslan stärks hos personen. Det gäller alla oavsett om man kan arbeta hel- eller deltid, har ett handikapp eller är funktionsnedsatt. För att möjliggöra och stödja personer som har en nedsatt arbetsförmåga att erhålla ett arbete finns Arbetsförmedlingen och dess resurser. Arbetsförmedlingen har kompetens och ett uppdrag att medverka till goda kontakter med näringslivet i syfte att finna lämpliga arbetsplatser. Ett av uppdrag är att medverka till så kallade övergångar då en person ska slussas från verksamhet till den öppna marknaden. En annan uppgift är att ta väl hand om personalen för att möjliggöra att de kan arbeta kvar på . kompetens finns bl.a. i att medverka till att personer vill, kan och är lämpade för att slussas ut i öppna markanden. När en person via Arbetsförmedlingen kommer till för arbetsprövning/praktik överförs allt ansvar till , och hos erhåller personen en tillsvidareanställning om inga särskilda skäl föreligger. Här skulle en förbättrad kontakt och ett utbrett samarbete med Arbetsförmedlingen underlätta i sökandet efter arbetsplatser till de personer som vill, kan och önskar ett arbete utanför . Med hänvisning till ovanstående bör ge till känna att samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen bör förbättras och att ett samverkande arbetssätt skulle gynna den anställde.