mot · GX02Ub13 · 2010-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet 4Alla skolor ska vara bra skolor5 5Tydligare uppdrag för skolan att vara en mötesplats6 8Lika tillgång till utbildning7 8.1Tydligare krav på lokaler och utemiljö7 8.3Bristande tillgänglighet som diskriminering8 9Skolans styrning och finansiering9 10Fristående skolor och skolval9 10.5Privatisering av kommunala skolor11 10.6Offentliga bidrag till fristående skolor11 11Lika regler för kommunala och enskilda huvudmän13 18Elevens rätt till kunskap17 20.2Barnomsorg på obekväm arbetstid19 20.6Kommunens rätt att besluta om förskolor20 21.1Rätt till plats i fritidshem22 22Teoretiska antagningsprov i grundskolan23 23.3Obligatorisk undervisning i nationella minoritetsspråk25 24Skolmat även i gymnasieskolan25 avslår regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla skolor ska vara bra skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare uppdrag för skolan att vara en mötesplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om definitionen av skolor med enskild huvudman. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sekulär skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av skolans styrning och finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en närhetsprincip. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en närhetsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika regler för kommunala och enskilda huvudmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och musikskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring och uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghet och studiero. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevens rätt till kunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorgspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolans ledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolan och modersmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljölagen i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunens rätt att besluta om etablering av förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en närhetsprincip i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bibliotek i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolans utemiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidshem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teoretiska antagningsprov i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ämnesundervisning på modersmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behöriga modersmålslärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skollunch i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighet till gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan och högskolebehörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt rätt till vuxenutbildning. En skola för alla blir möjlig om den garanterar att alla elever redan från början får den undervisning, det stöd och den uppmuntran de behöver. För att ge denna garanti räcker det inte att lita till den enskilda skolans eller lärarens förmåga. Här fungerar skolor och lärare olika. Det får inte vara slumpen som avgör om en elev får de kunskaper den har rätt till. Skollagen är därför ett viktigt redskap för att öka den nationella likvärdigheten och ge alla goda möjligheter till kunskap och bildning, oavsett om de är barn, unga eller vuxna. Det råder stor politisk enighet om behovet av en ny skollag, som är anpassad både till dagens och morgondagens verklighet och att denna skollag ska gälla för alla skolformer. förslag till ny skollag i betänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 202:121) innebar att lagen skulle vara mer enhetlig och gälla alla skolformer. Det var också fallet med den skollagsremiss som vi deltog i arbetet med under den förra mandatperioden. Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet bygger på dessa utgångspunkter om enhetlighet för alla skolformer och dessa principer ställer vi oss fortfarande bakom. Vi är dock starkt kritiska till den process som har föregått propositionen och tvivlar på att regeringen har övervägt alla förslag tillräckligt noga och verkligen analyserat vilka konsekvenser olika förslag kommer att få. Det är också osäkert om hänsyn har tagits till invändningar i remissyttranden i propositionens alla delar eftersom många förslag har kommit väldigt sent. Den lagrådsremiss som föregick propositionen fick dessutom omfattande kritik av lagrådet, vilket gav upphov till en offentlig debatt. Därför är det anmärkningsvärt att regeringen inte kommenterade lagrådets kritik på ett samlat sätt i samband med att propositionen lämnades till . Dessa oklarheter och tveksamheter är alltför många för att vi ska kunna bortse från dem trots att vi har ställt oss bakom huvuddelen av det nya förslaget till skollag. Därför anser vi att ska avslå proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet. 4Alla skolor ska vara bra skolor Alla barn har rätt att utvecklas och nå kunskapsmålen, oavsett vilka förutsättningar de har, vilken utbildning eller inkomst föräldrarna har eller var barnen bor. Skolans sätt att fungera har avgörande betydelse för om eleverna når målen eller inte. Om inte skolan lyckas i sitt uppdrag slår den sociala bakgrunden igenom. Därför måste alla skolor vara bra skolor. Vi kan konstatera att klyftorna i skolan ökar. De elever som är i störst behov av stöd får det allt svårare. har de elever som når mycket goda resultat varken blivit fler eller bättre . Ojämlikheten i skolan drabbar och angår alla elever. Alla barn är olika, och olika elever kräver olika resurser. Därför bör regeringen återkomma med lagförslag som tydligare anger att kommunerna både kan och bör fördela resurser mellan skolor efter elevernas behov. presenterade 2009 en gedigen rapport som visade att differentieringen av resurserna mellan enheter med mycket olika struktur ofta är alldeles för försiktig. Förskolor och skolor har mycket olika villkor för sin verksamhet men resursfördelningen tar på många håll inte särskilt stor hänsyn till olikheterna. ansåg det också vara en stor brist att många kommuner saknar en egentlig modell för resursfördelning. Frågan om att alla skolor och elever ska ges bästa möjliga förutsättningar att nå målen måste vara central i en skollag. Regeringen tar upp flera faktorer som spelar roll men utelämnar diskussionen om resurser. Även i ett skolsystem där kommunerna bär huvudansvaret för skolans finansiering kan staten sätta upp principer för hur resurser ska fördelas. Detta bör ge regeringen till känna. 5Tydligare uppdrag för skolan att vara en mötesplats skapades den svenska enhetsskolan. Grundtanken var inte bara att höja själva undervisningens kvalitet utan också att skapa en kvalitativt bättre skola genom att barn och ungdomar med olika bakgrund skulle få gå i samma skola. En skola där man möts över sociala, kulturella och etniska gränser är en av de viktigaste faktorerna för att skapa ett samhälle som präglas av förståelse och sammanhållning. Fördomar, rasism och motstånd mot att vara solidarisk med den som har en annan bakgrund än den egna stärks av segregation i skolan. Segregationen i skolan är därmed i förlängningen ett hot mot en livskraftig demokrati. I flera rapporter konstateras att en blandad sammansättning av elever stärker resultaten, vilket konstaterade i sin forskningssammanställning över varför kunskapsresultaten i den svenska skolan sjunker. De s.k. kamrateffekterna spelar en tydlig och positiv roll. Vi anser att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan. Varje skola oavsett huvudman ska arbeta för en socialt och kulturellt blandad sammansättning av elever. Vad som ovan anförs om skolans uppdrag att vara en mötesplats bör ge regeringen till känna. Skolor som drivs av enskilda har kommit att benämnas fristående skolor, vilket har vulgariserats till att bli friskolor. Det är fortfarande oklart vad dessa skolor står fria ifrån, särskilt i denna skollag som i högre grad än tidigare ska gälla även för dessa skolor. I stället för att överföra den nuvarande terminologin till förskola och fritidshem anser vi att man bör definiera dessa verksamheter på samma sätt som inom andra områden, där man gör åtskillnad mellan offentlig och enskild verksamhet. Det bör med andra ord heta enskilda skolor, förskolor och fritidshem i enlighet med vad som föreslogs i slutbetänkande. Detta bör ge regeringen till känna. Om lika villkor ska gälla för offentliga och fristående skolor bör reglerna om att utbildningen ska vara icke-konfessionell gälla för de fristående skolorna. Om utbildningen dessutom ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet finns det inte heller några möjligheter att låta några skolor vara undantagna från kravet på att de ska vara icke-konfessionella. Detta bör ge regeringen till känna. 8Lika tillgång till utbildning I sin handlingsplan för arbetet med de handikappolitiska målen 2002 formulerade följande mål för skolan: En skola för alla. Full delaktighet för barn och vuxna i skolsektorn. Jämlikhet i villkor för barn, unga och vuxna i skolsektorn. Det handlar med andra ord om att skolan ska vara likvärdig och att alla barn omfattas av skolplikten och den därmed tillhörande rätten till utbildning. Elever med funktionsnedsättning ska kunna kräva en lika bra utbildning som alla andra elever. Tyvärr är den svenska skolan långt ifrån likvärdig och skillnaderna har ökat , och de handikappolitiska målen kommer inte att uppnås även om det vidtas ytterligare åtgärder. Man har inte ens kunnat lösa de problem som finns med skolornas fysiska tillgänglighet, vilket visar i rapporten till skolors lokaler och valfrihet för elever med funktionsnedsättning (2008). 8.1Tydligare krav på lokaler och utemiljö konstaterar att det pågår en positiv utveckling och att tillgängligheten har blivit bättre, men det finns stora skillnader som försämrar förutsättningarna och t.o.m. omöjliggör en likvärdig skolgång för elever med funktionsnedsättning. menar att kraven på tillgängligheten i skolorna måste höjas och att målsättningen bör vara att ingen skola, oavsett huvudman, ska kunna neka att ta emot elever. Det måste också ställas betydligt hårdare och tydligare krav på skolornas utemiljö. Skolgården är inte bara en transportsträcka mellan skolans lokaler utan bör också möjliggöra och inspirera till social samvaro, upptäckter, lek och fysisk aktivitet för alla elever. I det här sammanhanget vill vi också påpeka att det står i läroplanen att: Skolan skall sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Det behövs dock mer kunskap om det ska vara möjligt att genomföra eftersom det bl.a. kommer att innebära kostnader och organisatoriska svårigheter. Det kommer också att behövas insatser inom andra politikområden. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som får i uppdrag att se över och komma med förslag till hur alla skolor ska bli tillgängliga. föreslår vidare att kommunerna bör se över sina riktlinjer vad gäller skolskjuts för elever med funktionsnedsättningar, vilket givetvis är bra. I vissa fall är eleverna dock inte berättigade till skolskjuts, och ändrade riktlinjer hos kommunerna innebär därför ingen lösning på vissa problem. Barn t.o.m. 12års ålder har rätt till fritidsverksamhet inom skolbarnsomsorgen. Denna regel utgår från en norm som bygger på att barn som fyllt 13år i hög grad förväntas klara sig själva och har ett mindre behov av tillsyn. Denna norm passar dock inte in på barn med svåra funktionsnedsättningar och därför finns det för dessa barn möjlighet till insatser enligt LSS. I skolförfattningarnas mening är sådan verksamhet dock inte att betrakta som skolverksamhet utan en insats enligt LSS, som beslutas av kommunens socialnämnd. Detta medför i sin tur att kommunen saknar skyldighet att ge skolskjuts till och från verksamheten. Vi anser att elever med funktionsnedsättning, som har rätt till tillsynsinsatser enligt LSS, ska ha rätt till skolskjuts till och från denna verksamhet. 8.3Bristande tillgänglighet som diskriminering I sin rapport nämner också att föreslog att underlåtenhet att vidta skäliga åtgärder för tillgänglighet ska definieras som diskriminering. Det innebär att den som omfattas av lagens förbud mot diskriminering som gäller utbildning och andra samhällsområden (3 kap. 1022 §§) inte ska få missgynna en person med funktionsnedsättning genom att underlåta att vidta sådana skäliga åtgärder för tillgänglighet som skulle kunna bidra till att den personen kan ta del av den verksamhet som avses, på lika villkor med personer utan sådana funktionsnedsättningar. beklagar att detta inte fördes in i diskrimineringslagen och anser att underlåtenhet att tillgänglighetsanpassa ska definieras som en fråga om diskriminering och att detta förslag bör genomföras skyndsamt. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till förbättringar av tillgängligheten i enlighet med vad som anförs ovan. Detta bör ge regeringen till känna. 9Skolans styrning och finansiering Vid en analys av mål- och resultatstyrningen av skolan är det uppenbart att det finns många problem och oklarheter med den nuvarande styrningen av och ansvarsfördelningen inom skolan. Bland annat finns det oroväckande tendenser att bristande likvärdighet leder till att de sociala skillnaderna i skolan ökar. Denna utveckling kan inte enbart hänföras till hur styrdokumenten är formulerade eller tolkas, men det utgör en del av problemet. Därför anser vi i att det behövs en total utvärdering av det svenska skolväsendet och föreslår att det tillsätts en utredning med uppdrag att analysera och utvärdera skolans styrning och finansiering. Detta bör ge regeringen till känna. 10Fristående skolor och skolval Den svenska skolan blir tyvärr allt mindre likvärdig. Resurser omfördelas från de elever som har sämst förutsättningar och därför störst behov av stöd och stimulans, till elever med goda förutsättningar i form av välutbildade föräldrar med god ekonomi. Om man ser på den sociala sammansättningen i olika skolor är det tydligt att omfördelningen sker från fattig till rik. I kunskapsöversikt Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? konstateras att skillnaden mellan skolor med avseende på elevresultat har ökat sedan de stora skolreformerna genomfördes runt 1990. Även skolsegregationen utifrån socioekonomisk bakgrund har ökat . Skolan har blivit sämre på att kompensera för elevernas olika bakgrund, och den främsta förklaringen är möjligheten att fritt välja skola. En möjlighet som främst utnyttjas av föräldrar med högre utbildning, som placerar sina barn i skolor där det finns elever med samma bakgrund. De fristående skolorna utgör en väsentlig del av detta marknadsanpassade utbildningssystem, som infördes av en borgerlig regering. De fristående skolorna förstärker på ett mycket påtagligt sätt de negativa effekterna av den marknadsmässiga styrningen av skolan. Anledningen till att de fristående skolorna kan utöva en så stor påverkan på hela skolväsendet är att har bland de mest generösa reglerna i världen för etablering av och verksamheten vid fristående skolor. Skolhuvudmännens intressen och rättigheter går före elevernas bästa. För att begränsa antalet ansökningar som bygger på orealistiska antaganden eller bristfällig planering, eller helt enkelt är oseriösa, bör en särskild avgift införas för Skolinspektionens prövning. Det är också rimligt att de som ansöker om att starta en fristående skola bidrar till finansieringen av statens merkostnader för prövningen. När Skolinspektionen bedömt att en skola uppfyller de uppställda kraven blir kommunen där skolan är belägen tvingad att betala bidrag till skolan för varje elev som väljer den fristående skolan. Utvecklingen innebär betydande svårigheter för kommunerna att planera sin skolverksamhet. De negativa konsekvenserna i storstadsregionerna är kända , men även kommuner i glesbygd drabbas. För är det därför självklart att kommunen borde ha en reell möjlighet att ha direkt inflytande över etableringen av en fristående skola. Därför måste skollagen ändras så att Skolinspektionen endast kan godkänna en ny fristående skola som bidragsberättigad om kommunen i fråga har tillstyrkt ett sådant beslut. Dessutom, om kommunen säger nej till etableringen av en fristående skola, måste Skolinspektionen fatta beslut att skolan inte har rätt till bidrag. I samband med Skolinspektionens beslut om rätt till bidrag ska kommunens yttrande innehålla en konsekvensbeskrivning. Av den bör det framgå vilka följder etableringen av en fristående skola får för kommunens samlade skolväsende. Skolinspektionens prövning ska ske utifrån en helhetsbedömning där kommunens yttrande ska ha avgörande betydelse. Det finns kommuner som helt avstår från att yttra sig, särskilt när det gäller ärenden om gymnasieskolor. För att Skolinspektionen ska ha ett fullständigt underlag för att fatta beslut om godkännande och rätt till bidrag bör det framgå av skollagen att kommunen inte endast har rätt att yttra sig utan är skyldig att yttra sig vid etablering av en fristående skola. Kommunen ska också vara skyldig att bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. Vi anser att det även i fortsättningen ska finnas en undre gräns för antalet elever för att godkänna en fristående skola och att skolan ska ansöka om dispens för att beviljas undantag från denna regel. En enskild huvudman har sällan, som en huvudman, flera skolor och fler anställda lärare och annan personal som kan arbeta deltid på olika skolor eller tillfälligt förstärka undervisningen på skolor med väldigt få elever. 10.5Privatisering av kommunala skolor Den senaste trenden är att enskilda personer vill överta och privatisera verksamheten i kommunala skolor. Ofta är det anställda vid skolan som menar att de inte kan utveckla verksamheten i önskad riktning om skolan styrs av demokratiskt valda politiker. Företeelsen brukar omnämnas som avknoppning, men ett förskönat språkbruk kan inte dölja det faktum att det är fråga om utförsäljning av gemensamt styrda verksamheter och gemensam egendom. Konsekvenserna av denna utveckling är svåra att förutse, men redan nu kan stora problem anas. Mot bakgrund av detta föreslår vi att det tillsätts en utredning om privatisering av kommunala skolor som får i uppdrag att se över nuvarande regler, analysera möjliga konsekvenser av utvecklingen och att föreslå nya regler, bl.a. i fråga om det som nämns ovan i motionen. Skolinspektionen har redan konstaterat att för att den ska bevilja en avknoppad skola tillstånd så är en förutsättning att överlåtelsen har skett enligt . För är det självklart att reglerna ska vara lika för alla. Därför anser vi att Skolinspektionen även ska dra tillbaka redan beviljade tillstånd om det konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter. 10.6Offentliga bidrag till fristående skolor De fristående skolorna har inte samma skyldigheter, syften eller ambitioner som de kommunala skolorna och har därför inte samma kostnader. Skolan ska vara likvärdig, vilket innebär att resursfördelningen måste ta hänsyn till elevernas behov. De fristående skolorna blir redan överkompenserade ekonomiskt. Det tydligaste beviset på detta är att de fristående skolorna gjorde en vinst på 2007. De nya generösare villkor för bidragen till fristående skolor som föreslogs i proposition 2008/08:171 Offentliga bidrag på lika villkor kommer att leda till att de fristående skolorna och deras huvudmän gynnas ekonomiskt. I väntan på ett resursfördelningssystem som är behovsstyrt bör det tidigare bidragssystemet återinföras. har mer än hälften av de fristående skolorna ett aktiebolag som huvudman. Trenden är att detta blir allt vanligare. som är huvudman för flera skolor ökar också. Från privatskolelobbyns håll brukar det hävdas att aktiebolag är den bästa driftsformen eftersom det är en välprövad företagsform med klara regler. Att det dessutom är den lämpligaste driftsformen för att maximera vinsten, begränsa inflytandet för elever och anställda samt begränsa allmänhetens insyn i verksamheten talas det tyst om. Möjligheten för fristående skolor att vara vinstdrivande tillsammans med ett av de mest generösa bidragssystemen i världen har gjort det svenska skolväsendet till en lukrativ bransch. Fristående skolor utan annat märkbart syfte än det ekonomiska vinstintresset hör, enligt vår mening, inte hemma inom det svenska utbildningsväsendet. För kommer rätten till kunskap alltid att vara överordnad rätten till vinst. Vinst är ett olämpligt styrmedel i en verksamhet som ska vara behovsstyrd. I de fall en skola får ett överskott bör detta återinvesteras i verksamheten och på det sättet komma eleverna till godo. Därför är det också direkt olämpligt att tillåta driftsformer som är anpassade till affärsverksamhet på en kommersiell marknad och vars främsta syfte är att generera vinster till ägarna. Mot bakgrund av detta föreslår vi att det tillsätts en utredning som ska lämna förslag till hur de offentliga bidragen till fristående skolor ska komma eleverna till godo och inte t.ex. utbetalas som vinst till skolans ägare. Bland annat bör det utredas vilka icke vinstdrivande driftsformer som är lämpliga för fristående skolor och om det behövs begränsningar av antalet skolor som en huvudman kan driva. Regeringen bör därför återkomma med förslag om vad som anförts ovan om nya regler för fristående skolor. Detta bör ge regeringen till känna. Det fria skolvalet har slagit igenom stort, ackompanjerat av två argument: ökat inflytande över den egna situationen för föräldrar och elever genom valfrihet samt kvalitetsförbättring i skolan genom konkurrens. Vi anser att argumenten är svaga och att det fria skolvalet i stället skapar segregering och stress. Principen om att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas blir alltmer avlägsen. Skolan kan visserligen inte lösa problemet med segregeringen, men genom att införa närhetsprincipen kan några av effekterna motverkas. I första hand ska varje elev gå i en skola så nära hemmet som möjligt.