mot · GX02Fi17 · 2010-06-08 00:00:00 — med anledning av skr. 2009/10:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljö- och etikreglerna behöver väga tyngre i AP-fondernas investeringsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om oberoende granskningar av AP-fondernas investeringar. har länge drivit att det offentliga ägandet behöver användas aktivt för att bidra till och inte motverka olika samhällsekonomiska mål. Etiska riktlinjer för investeringar borde vara ett av de minst kontroversiella verktygen för det. Det finns en bred samsyn om att offentliga medel inte borde investeras i företag som t.ex. bryter mot internationella konventioner. Det finns dock mycket kvar att göra för att AP-fonderna ska ta frågan på allvar. Avkastningskravet är direkt överordnat kraven på att investeringar ska göras med hänsyn till miljön och med respekt för mänskliga rättigheter, och de två målen är svårförenliga. Gång på gång får de etiska riktlinjerna stryka på foten. Det finns gott om exempel på fall där AP-fondernas placeringar bidrar till förbrytelser i världen här tar vi upp tre. Kampen om Demokratiska republiken naturresurser har varit en röd tråd genom landets historia och fortsätter att döda människor . Flera av de svenska statliga AP-fonderna har aktier i och Freeport McMoRan, som vunnit djupt problematiska gruvkontrakt i . och har undersökt omständigheterna kring det, och bl.a. visat att de löften som gavs till lokalbefolkningen inte uppfyllts. Mycket tyder på att kontrakten vunnits med mutor, både till tidigare president och till . AP-fonderna är delägare i Goldcorp, ett bolag som äger en hårt kritiserad guldgruva i i . Verksamheten innebär bl.a. att vattnet i området förgiftas och förbrukas i enorma mängder, som av vinsten stannar i . uppmanade den guatemalanska staten att stänga gruvan, eftersom företaget gavs tillträde till marken utan att frågan prövats i en lokal folkomröstning i enlighet med 169. Det är uppenbart varför detta var avgörande för bolaget: en opinionsundersökning visade att av befolkningen är negativ till guldbrytningen och de konsekvenser den medför. Människor har i stället tagit saken i egna händer och själva organiserat lokala folkomröstningar enligt 169. Drygt en halv miljon personer har deltagit , varav röstat nej till gruvindustrin. Ett tredje exempel är att AP-fonderna äger aktier i , känt för kopplingarna till utrikesminister . Human Rights Watch skrev i en rapport att har varit medskyldiga till fördrivning av hundratusentals civila i det krigshärjade södra . Även FN, och har kritiserat bolaget. Journalisten gick i boken i blod och olja igenom hur sökandet efter olja har gått hand i hand med att byar bränns ned och människor dödas, torteras, våldtas och fängslas utan rättegång. Organisationen , European Coalition on Oil in , släppte en rapport som bekräftar den bilden. I rapporten dras slutsatsen att kan ha brutit mot internationell rätt genom sitt indirekta stöd till förbrytelserna eller sin ovilja att agera. AP-fondernas ägande i är ett slående exempel på hur tandlösa de etiska riktlinjerna är. Miljö- och etikreglerna behöver uppenbarligen väga tyngre i AP-fondernas investeringsbeslut. Pensionspengar borde överhuvudtaget inte investeras i företag som bryter mot internationella konventioner. Ett sådant villkor kan inte rimligtvis begränsa avkastningen annat än på yttersta marginalen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är också otillräckligt att de här frågeställningarna i första hand väcks som reaktion på offentliga debatter. Investeringsbesluten behöver fattas utifrån ordentliga underlag som kontinuerligt uppmärksammar tänkbara problemområden. Institutioner som spelar en viktig roll, men det behövs också resurser till oberoende granskningar av AP-fondernas investeringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.