ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So467 · 2010-10-21 00:00:00 — Ökat anslag för hivpreventivt arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är dags att överväga om anslagsgivningen till insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar bör ta hänsyn till den epidemiologiska situationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja frivilligorganisationernas insatser. anmäldes 486 fall av hivinfektion till , vilket är 38 fler fall än 2008. 221 av de anmälda fallen var heterosexuellt smittade, 134 var smittade via sex mellan män och 27 smittade via intravenöst missbruk. De som smittats via heterosexuella kontakter har ofta smittats i ett annat land än . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen , utgiftsområde 9, 4.8.4 Hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar, att fjolårets ökning av antalet fall som anmälts till bekräftar trenden att antalet hivfall har ökat . rapporterades att 108personer smittats i . Av dessa rapporterades att 59 var smittade via homosexuell kontakt. Det är fortfarande den grupp som dominerar när det gäller inhemsk smitta. finns en trend till långsam ökning i denna grupp, vilket indikerar ett ökat risktagande i gruppen män som har sex med män. I budgetpropositionens del 4.11.8 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar föreslår regeringen till insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Anslaget föreslås också vara detsamma för . Trots att det nu finns många fler hivpositiva än i och att detta antal fortsätter öka har inte resurserna för att bedriva hivprevention ökat på runt . Det rimmar illa med målet för den nationella hivpolitiken som är att halvera spridningen av hiv i till 2016. Anslagets ändamål är att finansiera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids, t.ex. sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Anslaget är främst avsett att användas för bidrag enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar samt bidrag som fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan staten och kommuner och landsting. Det offentligas samlade kostnader för hiv- och aidsprevention behöver beräknas och sättas i relation till framtida kostnader då ökningen av nysmittade fortsätter. Anslaget till insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar bör ta hänsyn till den epidemiologiska situationen. Pengarna ska läggas där de gör störst nytta i arbete som riktar sig mot de grupper där spridningen av viruset är som störst. Frivilligorganisationerna gör ett omfattande arbete inom hiv/aids-området. Både genom att sprida information, aktivt bedriva ett preventivt arbete och driva stödjande verksamheter. Det är viktigt att värna deras arbete och stödja detta arbete.
mot · GY02So468 · 2010-10-20 00:00:00 — Ungdomsmottagningarnas kompetens och tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på ungdomsmottagningarnas kompetens och tillgänglighet. har fortfarande ett högt antal oönskade graviditeter liksom höga siffror för sexuellt överförbara infektioner. riktade 2009 kritik mot av denna anledning och rekommenderade en satsning på sex- och samlevnadsundervisning i och utanför skolan. Trots det har sex och samlevnadsämnet inte kommit in i den nya lärarutbildningen som träder i kraft . Ungdomsmottagningarna är ett av de ställen utanför skolan som har en stor betydelse för unga människors sexuella hälsa och där unga kan få en stor del av sin sexualundervisning. Tyvärr har ungdomsmottagningarna väldigt olika förutsättningar i olika delar av landet. Det är inte bara tillgängligheten som varierar utan även kompetensen. Därför bör det säkerställas att alla ungdomsmottagningar har hbt-kompetens. De som arbetar på en ungdomsmottagning bör också ha ett arbetssätt för att nå även unga män. Ungdomsmottagningarna når betydligt fler tjejer än killar. Det är ett problem, med tanke på att ansvaret för att skydda sig mot könssjukdomar och oönskad graviditet ligger lika mycket på killarna som tjejerna. För att möjliggöra ett långsiktigt preventivt arbete på ungdomsmottagningarna är det av yttersta vikt att ungdomsmottagningarna kan tillhandahålla preventivmedel, subventionerade akut-p-piller, testning och rådgivning i samma utsträckning som . Det är ju då behovet är som störst! Det är inte rimligt att vissa mottagningar stänger eller endast har öppet . Lika angeläget som öppettiderna är det att det finns ungdomsmottagningar inom rimligt avstånd för människor i hela landet, . finns runt 230 ungdomsmottagningar i landet men inget krav på att det ska finnas en inom varje landsting eller i varje kommun. Sverigebarometer visade att det i vissa områden finns väldigt få ungdomsmottagningar, på finns exempelvis bara en enda. Om preventionsarbetet ska ha någon möjlighet att lyckas måste det finns goda förutsättningar både vad gäller tillgänglighet och kompetens.
mot · GY02So469 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som inte motsatt sig organdonation under sin livstid ska klassas som organdonator efter sin död. Köerna för organdonation är långa i och läget har förvärrats . Med tanke på att det är en fråga om liv eller död för alla som väntar på organ borde denna fråga vara högt prioriterad. Trots det stora behovet har vi en lag som säger att organdonation inte får ske om det inte finns skriftligt bevis för att den som avlidit kan tänka sig att donera sina organ. I annat fall kontaktas de anhöriga, som får fatta beslutet i enlighet med vad de tror att den döde ville. Allt detta tar värdefull tid, är ett svårt beslut för de anhöriga att fatta och resulterar i att alltför få donationer sker. Det är därför dags att vi ansluter oss till det system som tillämpas i , och . Där säger lagen att den som inte vill donera sina organ efter sin död uttryckligen ska meddela detta. Annars klassas man som organdonator när man avlidit. På samma sätt som vi förutsätter att den som är i behov av organdonation för att överleva samtycker till detta, på samma sätt bör vi förutsätta att den som är i behov av sina organ (efter sin död) samtycker till att hjälpa någon annan att överleva. Är man beredd att ta emot organ under sin livstid borde man rimligtvis också vara beredd att donera sina organ när man är död. Allt annat är ologiskt och måste därför aktivt meddelas för att det ska beaktas. toppar statistiken med 34 organdonationer per miljon invånare. I har vi bara 15 organdonatorer per miljon invånare. I finns särskilda enheter på sjukhusen som enbart ägnar sig åt att koppla ihop givare och mottagare av organ för att kunna rädda så många liv som möjligt. Detta borde vi i ta efter. Första steget är att vi ändrar lagen så att den som inte aktivt motsatt sig organdonation förutsätts samtycka. Detta vore också ett steg som går i linje med de flestas inställning. De flesta kan tänka sig att donera sina organ efter sin död men har inte anmält detta till myndigheterna. När de är döda är det , då kan man inte fråga dem. Den primära uppgiften borde vara att rädda så många liv som möjligt, hindras denna uppgift av en lagstiftning som snarare försvårar än underlättar organdonation.
mot · GY02So470 · 2010-10-26 00:00:00 — FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra till myndigheter som utövar tillsyn över den kommunala verksamheten att också övervaka kommunernas efterlevnad av konventionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen, i konventionens anda om internationellt samarbete, bör ge i uppdrag till Sida att se till att bistånd också omfattar personer med funktionsnedsättningar och deras organisationer, med fokus på utvecklandet av demokrati och mänskliga rättigheter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet bör intensifieras på de områden där vi inte fullt ut lever upp till konventionens åtaganden, dvs. främst medvetandegörande, tillgänglighet och arbete och sysselsättning för personer med funktionsnedsättning. 1 Yrkande 2 hänvisat till UU. anslöt sig till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen blev gällande i . har dessutom anslutit sig till ett frivilligt protokoll till konventionen som innebär att den som upplever sina rättigheter kränkta kan klaga till en övervakningskommitté. Det är mycket glädjande att var bland de första att signera konventionen och finns en förväntansfull handikapprörelse som väntar på den slutgiltiga svenska ratificeringen som vi hoppas kommer att ske tidigt . I och med ratificeringen kommer personer med funktionsnedsättningar att äntligen få rättslig tillgång till samhällets service fullt ut, oavsett om den bedrivs privat eller i offentlig regi. Eftersom mycket av åtagandena i konventionen kommer att falla på kommunernas ansvar att fullgöra, är det viktigt att en tillsynsmyndighet får i uppdrag att ansvara för övervakningen av kommunernas ansvar gentemot konventionen. En ytterligare tanke kan vara att de kommunala och landstingskommunala handikapprådens roll klargörs och förstärks och kan omvandlas till egna kommunala övervakningsråd. Det är också viktigt att , med sitt goda internationella rykte inom handikappolitiken, kan leva upp till artikel 32 om internationellt samarbete med bland annat kunskapsöverförande och utvecklingsprogram riktade till organisationer av personer med funktionsnedsättningar som kommer från utvecklingsekonomier. Det måste därför uttryckas klart i regeringens direktiv till Sida att bistånd också ska omfatta personer med funktionsnedsättningar och deras organisationer, med fokus på demokrati och mänskliga rättigheter. När det gäller övriga delar av konventionen lever inte fullt upp till de åtaganden som handlar om medvetandegörande, tillgänglighet och arbete och sysselsättning för personer med funktionsnedsättningar. Här behöver arbetet intensifieras så att vi kan nå målen i konventionen.
mot · GY02So471 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att läkarnas arbetssituation och arbetstider blir föremål för utredning med syfte att bättre reglera deras arbetsförhållanden så att utbrändhet förebyggs och vården blir säkrare och bättre för patienterna. Läkare är en arbetstagargrupp som befinner sig under extrem press och stress. Situationen är i vissa fall självvald. har sagt nej till regleringar av arbetstiden. Den viktigaste orsaken är att detta skulle kunna innebära lägre inkomster för många läkare. Detta argument bör inte accepteras. Överansträngda, sönderstressade läkare som dessutom lider av sömnbrist utgör nämligen inte bara en fara för sig själva utan även för sin omgivning och sina patienter. Vi låter inte piloter som flyger passagerarplan arbeta under vilka omständigheter som helst. Det är nämligen av största vikt att deras koncentration och reaktionsförmåga är på högsta nivå. Även läkare styr över liv och död. Varför accepterar vi då att läkare arbetar i sträck utan sömnpauser? Utöver att orimligt långa arbetspass är tillåtna är det dessutom accepterat att läkare som arbetar inom offentlig sektor driver privata kliniker vid sidan om. Självfallet innebär arbete på privatklinik ännu mindre regleringar av arbetstiden, särskilt när läkaren är chef på kliniken och själv reglerar sin arbetstid. Ytterligare ett argument för att reglera arbetstiden är att de senaste årens nedskärningar orsakat brist på vårdbiträden, undersköterskor och sjuksköterskor som tidigare skött arbetsuppgifter som inte hinns med eller som utförs av kvarvarande sköterskor eller läkare.
mot · GY02So472 · 2010-10-26 00:00:00 — Geriatrisk kompetens i sjukvård och äldreomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka den geriatriska kompetensen i sjukvården och äldreomsorgen. Med en åldrande befolkning och även ökad livslängd ökar behovet av kunskap om åldrandets fysiska och psykiska förändringar. Därför behöver den geriatriska kompetensen stärkas inom vården och omsorgen. Detta gäller alla som arbetar inom vård och omsorg av äldre. Geriatriken måste ges ökad tyngd inom grundutbildningarna och inom de specialiserade utbildningarna. Det behövs också fler läkare med geriatrisk specialistkompetens. Som läget är är tillväxten av läkare med geriatrisk kompetens för låg i relation till avgångarna. Alliansregeringen har ökat antalet platser på läkarutbildningen, vilket är positivt. Men fler läkare behöver också uppmuntras till att specialisera sig inom geriatriken, så att äldre personer får vård och omsorg av hög kvalitet. i (C)
mot · GY02So473 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en kartläggning av hemlösa barns situation. I finns inga hemlösa barn; i alla fall inte enligt statistiken. Verkligheten är något helt annat. Barn måste vara folkbokförda någonstans. Det kan, när det vill sig riktigt illa, vara på ställen där de av olika skäl inte vill eller kan bo. Kanske har föräldrarna slängt ut barnen, kanske har de rymt hemifrån för att situationen i hemmet blivit olidlig. I de allra värsta fallen blir dessa barn i praktiken hemlösa. Men ingenstans syns detta i statistiken, eftersom barn enligt svensk lagstiftning inte kan vara hemlösa. Den obefintliga statistiken gör att det inte går att effektivt motverka barns hemlöshet. Vi vet ju faktiskt inte hur många de är, varför de är hemlösa och hur stort hjälpbehovet är. Många av dessa barn lever på gatan. Och flera bor också hemma hos snälla farbröder eller andra, som kanske inte är lämpliga att ta hand om ett barn. Svenska myndigheter måste påbörja ett effektivt arbete mot hemlöshet hos barn och unga. Det kräver att statistik finns och att hemlöshet bland barn kartläggs. Att kartlägga hemlöshet som drabbar barn och unga kräver kunskap om och nära kontakt med dem som drabbas. Särskilda metoder krävs för att få ett grepp om mörkertalen. Det är viktigt med ett nära samarbete med skola, fritidsverksamheter, polis och socialtjänst. Dessutom finns det många barn som inte har förtroende för myndigheter, utan hellre vänder sig till frivilligorganisationer, såsom . Därför bör frivilligorganisationer bli en naturlig del i arbetet att kartlägga och förebygga barns hemlöshet. Därför är det viktigt att barn som lever i hemlöshet ska synas i statistiken kartlägga och förebygga hemlöshet bland barn.
mot · GY02So474 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa en obligatorisk LOV. Med lagen om valfrihetssystem har makten över primärvård och äldreomsorg flyttats från politiker till medborgaren. Det är nu fritt fram att öppna vårdcentraler, och det är patienternas beslut som avgör om verksamheten ska finnas kvar eller inte. Närmare 200 nya mottagningar har öppnats och allt fler patienter väljer privata alternativ. Allt är finansierat med skattemedel så det är inte plånboken som styr. Även inom äldreomsorgen sker samma förändring. Allt fler kommuner väljer att med stöd i lagen om valfrihetssystem, LOV, ge den äldre rätt att bestämma vem som ska erbjuda hemtjänst. Närmare 400 nya företag har startats som erbjuder hemtjänst till äldre. När människor får välja äldreomsorg blir det allt oftare det privata alternativet som väljs. Därför ökar snabbt antalet anställda i vårdföretag. De som arbetar med äldreomsorg får fler arbetsgivare att välja bland. Sjukskrivningarna har också minskat kraftigt, vilket gör att det inte behövs lika många vikarier i kommunerna. Genom lagen om valfrihet flyttas makten från kommunala tjänstemän och politiker till de äldre och deras anhöriga. Oavsett om man väljer det lilla privata hemtjänstföretaget, den stora hemtjänstkoncernen eller kommunens hemtjänst ska valet ligga hos en själv, precis som det gör vid val av exempelvis tandläkare. Att inte låta människor välja sin egen omsorg är att omyndigförklara dem. Vissheten om att kunna byta liksom insikten hos dem som arbetar inom och äldreomsorgen att den som är missnöjd med omsorgen kan byta, räcker för att kvaliteten ska höjas. Det är dock viktigt att valfriheten inte begränsas till några få områden, som t.ex. inköp och tvätt. Vi vill att valfriheten ska gälla så brett som möjligt inom omsorgen.
mot · GY02So476 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett slopande av Systembolagets monopol på försäljning av alkoholhaltiga drycker samt en avreglering av försäljningstider. Den svenska alkoholpolitiken omges av ett rigoröst regelverk. Syftet är som så ofta det vällovliga att minska ohälsan hos det svenska folket. Det tycks att man näst intill kan hävda vilka regler som helst med motiveringen att man har medborgarnas bästa för ögonen. Allt för sällan problematiseras det i fråga om alkoholpolitiken utan i allt väsentligt är det en rak väg med förbud, strängare regler, tyngre skatter och kortare försäljningstider som varit dominerande med några få undantag. kan vi se att alkoholkonsumtionen ökat, även om det finns enskilda rapporter om en lägre konsumtion. I huvudsak kan vi inte se direkta samband mellan försäljningens restriktioner och upp- och nedgång i konsumtionen utan det tycks vara andra orsaker som styr detta. eller aldrig problematiseras det om den myndiga individens fria val och statens uppenbara föräldraroll att vilja styra människors liv. Den rådande uppfattningen i tycks vara att vuxna människor inte själva kan avgöra när de skall inhandla alkohol och därför ska staten reglera detta till vilka tidpunkter samt till vilka platser man får göra det på. Vi kan också se hur tillsammans med några få andra länder i omvärlden har en monopoliserad alkoholförsäljning som ter sig inte bara allt mer omodern utan också i hög grad inkräktar på individens valfrihet och myndighet. Det rimliga vore att dels rena alkoholbutiker i privat regi liksom snabbköp fick sälja alkohol. Det borde också utredas om en avreglering av försäljningstiderna. Det kan inte vara så att svenska folket till sin läggning är så fundamentalt annorlunda från de flesta andra länder på jorden att vi inte kan hantera inköp av ost, korv och vin vid samma tillfälle.
mot · GY02So479 · 2010-10-21 00:00:00 — Serveringstillstånd i särskilda rökrum tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om viss servering i restauranglokaler som inrättats för rökning. Sedan rökförbudet infördes har inomhusmiljön på restauranger väsentligt förbättrats till gagn för inte minst astmatiker och allergiker. Generellt kan sägas att förbudet inte förde med sig den reducering av antalet restaurangbesökare som många tidigare befarat. Förbudet har till och med, i oväntad utsträckning, accepterats av rökare. En negativ konsekvens är dock tydlig rökningen har flyttat ut på gator och trottoarer utanför restaurangerna. I många fall är det fräschare luft inomhus än vid entréerna. Därtill påverkas boende i närheten negativt av detta med avseende på dels luften, dels de ökade ljudstörningar som följer av att fler människor samlas utanför lokalerna. Det leder till problem för såväl gäster som entrévakter då de rökande står vid entréerna. Brandskyddet försämras också då det blir en större folksamling vid entrédörren, vilket försvårar utrymningen vid en eventuell brand. Problemet har snarare flyttats än blivit löst, varför särskilda avdelade rökrum inomhus på många sätt skulle vara en bra lösning. Såsom reglerna är utformade är det inte möjligt att röka en cigarr till kaffet i de särskilda ventilerade rökrummen som har inrättats på en del restauranger. Flera restauranger har tidigare erbjudit sina gäster ett cigarrutbud i menyn och många anser att en cigarr till kaffet är en naturlig och njutbar avslutning på en god måltid. Förbudet mot servering i de särskilda rökrummen fyller inget syfte och bör avskaffas. Om det anses nödvändigt för personalen kan förändringen bestå i att gästen själv tillåts ta med kaffe, eller annan dryck, till rökrummet. Ett sådant förslag skall ses som en gest av generositet mot vuxna människor som får möjlighet att själva avgöra om de vill utnyttja detta eller inte och tillgodoser de bakomliggande argumenten till införandet av rökförbudet. i (M)
mot · GY02So480 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skydda PKU-biobanken. har blodprov från cirka tre miljoner barn, födda i , förvarats i en biobank vid namn PKU vid . Blodproverna har tagits med föräldrarnas tillstånd i syfte att förvaras för vård och behandling samt som underlag för forskning. Polisen har under tidens gång ibland begärt, och fått, tillgång till i samband med brott. Ett känt fall är mordet på utrikesminister , då åklagaren beslagtog den gripne från . Rättsläget gällande denna fråga är fortfarande oklart då polisens rätt att beslagta bevismaterial står mot den lag som bestämmer vad får användas till. Föräldrar som har gett sitt tillstånd till förvaring av sina barns blodprov har gett detta tillstånd på villkor att det endast ska användas till forskning samt vård och behandling. Att använda dessa prover till någonting annat än dess grundsyfte är integritetskränkande mot de individer vars prover finns i . En sådan användning, i och för sig med vällovliga syften, innebär att prov från 3,3 miljoner svenskar bli tillgängliga för polisen. Att låta polisen utnyttja detta register är att undergräva förtroendet för sjukvården och det skulle bli svårt att upprätta fler biobanker. Det behövs en lagändring som säkrar informationen i så att dess information endast får användas för de syften som provet ursprungligen tagits. Rekordmånga människor har efter att utredningen tillsattes begärt att få sitt blodprov förstört, då de känt att deras integritet har blivit kränkt eller i vart fall riskerar att kränkas. Om alltfler begär att få sitt blodprov förstört kan det bli förödande för forskningen samt för framtida vård och behandling. Det är av avgörande vikt att människor känner en tilltro till registret som sådant, samt till oss beslutsfattare. Därför kan vi inte ändra förutsättningarna under tidens gång. En ändamålsglidning vad gäller tillgången till informationen i är oerhört vanskligt. Regeringen har gett ett tilläggsdirektiv till om att utredaren ska presentera ett lagförslag som säkrar att biobanken inte används i brottsutredningen, vilket är ett steg i rätt riktning. Dock ska lagförslaget ge fortsatt möjlighet till att blodproverna kan komma att användas vid identifiering av avlidna vid svåra olyckor eller andra större händelser med många döda. samlas blodprover från alla nyfödda, efter samtycke av föräldrarna, i detta PKU-register. Detta samtycke är avgett i tron att biobankens blodprover endast ska användas vid forskning och för medicinska ändamål. Det är av yttersta vikt att värna detta ändamål och inte öppna för en ändamålsglidning. Det är icke minst av avgörande vikt för trovärdigheten för registret som sådant. Av ovanstående anledning bör regeringen se över möjligheten till att i grundlagen skydda PKU-biobanken, eller på annat sätt skydda informationen i PKU-biobanken från att beslagtas genom att ställa krav om två likalydande riksdagsbeslut med riksdagsval däremellan. Detta för att säkerställa att informationen i PKU-biobanken inte ska lämnas ut för andra syften än det som det är uppfört för. i (M)