ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Sk339 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över det administrativa förfarandet kring flygbränsleskatten. Sedan en ny lag börjat gälla har det skett saker som oroar de små kommunala flygplatserna i landet. Lagen innebär att flygplatserna inte får leverera flygbränsle utan att ta ut skatt. Det kan komma att bli så att de som flyger kommersiellt väljer andra flygplatser. De tvingas att betala skatten direkt eftersom flygplatserna måste ta ut skatten direkt. Därefter får flygbolagen själva begära tillbaka sin skatt. Det finns också tankar på att flygplatserna skall ligga ute med skattepengarna för att sedan kräva tillbaka dem av i . Till detta kommer en stor pappershantering och att flera instanser måste hantera frågan innan pengarna är tillbaka. Därför bör man se över om det inte går att hitta bättre administrativa lösningar kring hanteringen av flygbränsleskatten.
mot · GY02Sk340 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beskattningen av pensionärer. Pensionärer betalar högre skatt än löntagare för samma inkomst, vilket är djupt orättvist. Regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten har skapat en klyfta mellan pensionärerna och de förvärvsarbetande. Pension är inget bidrag utan en uppskjuten lön den är en ersättning för tidigare utfört arbete. har pensionärerna avstått en del av sina arbetsinkomster till den kommande pensionen. Vi socialdemokrater vill värna om trygghet för pensionärerna. Den pensionsöverenskommelse som beslutades av fem partier i är ett av de viktigaste instrumenten för detta och måste vårdas väl. När pensionssystemet reformerades avskaffades det särskilda grundavdraget för folkpensionärer. Ett viktigt skäl för detta var att pension skulle beskattas som en vanlig inkomst. Men i och med förvärvsavdraget gäller inte längre principen om samma skatt för lika inkomst. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Regeringen har , efter massiva påtryckningar inte minst från landets pensionärer, tagit ett litet steg tillbaka från sina egna principer på skatteområdet. Pensionärer får sänkt skatt genom höjt grundavdrag. Men den reträtten hjälper föga. som en minimal återställare har gjorts för pensionärerna genomförde regeringen ytterligare ett steg i förvärvsavdraget som för tredje gången vidgade klyftan mellan löntagare och pensionärer. För en pensionär som har en pension på betydde regeringens skattesänkning endast en sänkt skatt med . Den ytterligare skattesänkning för pensionärer i budgeten var även den närmast kosmetisk, och även den betydligt mindre än det s.k. fjärde jobbskatteavdrag som löntagarna fick. Regeringen kommer visserligen med en skattesänkning för pensionärer 2011, och det är bra. Men man har sagt klart att klyftan i skatt mellan pensionärer och löntagare ska bestå. Och vid ytterligare annonserade jobbskatteavdrag kommer skatteklyftan vidgas ytterligare. Vi accepterar inte denna skillnad, utan kräver en förändrad politik med målet lika beskattning av pension och lön.
mot · GY02Sk341 · 2010-10-25 00:00:00 — Likvärdiga förutsättningar för svensk idrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa mer likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten jämfört med idrotten i övriga nordiska länder. Vi är många som är bekymrade över att svenska idrottsmän försvinner till våra granländer, framförallt och . Spelarflykten har varit tydligast inom fotbollen och handbollen. Det är inte roligt att se när danska klubbar dammsuger marknaden på svenska spelare. Man kontrakterar även utländska spelare som har utvecklats i . De svenska klubbarna kan inte konkurrera på samma villkor. Problemet är att vi har stora skillnader i de ekonomiska förutsättningarna för klubbarna i de nordiska länderna. Exempelvis är artistskatten i , medan det i medges en artistskatt . Detta är självklart fördelaktigt för danska klubbar. De nordiska länderna utmärks av likartade välfärdssystem baserade på en generell och solidarisk beskattning. Jag anser att vi behöver se över och få ett mer gemensamt nordiskt regelverk för idrottsutövarnas beskattning. Detta skulle givetvis innebära mer likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten jämfört med idrotten i övriga nordiska länder.
mot · GY02Sk342 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en prioritering av reformen för avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att det kommer att införas en avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet när det finns ekonomiskt utrymme. Enligt regeringens förslag ska skattereduktionens storlek uppgå till och maximal skattereduktion uppgå till per person och år, dvs. avdrag ges för ett totalt gåvobelopp på . Alliansregeringens besked innebär att staten nu ger sin bekräftelse på det positiva i att ge och engagera sig ideellt. finns en statlig utredning som tagit fram en modell för hur avdragsrätten för ideella gåvor och sponsring skulle kunna utformas. Denna kan tjäna som utgångspunkt, även om utredningens förslag innebar en reform på ca och den nu föreslagna reformen beräknas uppgå till ungefär hälften av detta. Det positiva är dock en beräkning i utredningen som visar att gåvorna till den ideella sektorn skulle öka med genom reformen. beräknades kostnaden alltså bara till ca , vilket innebär att de samhällsekonomiska effekterna av reformen är betydligt större än statens kostnader för densamma precis som jobbskatteavdraget och RUT- och ROT-avdragen. Gåvoskatteavdraget innebär konkret att en rad hjälporganisationer nu kommer att kunna hjälpa fler människor när reformen införs. Ett annat exempel än utredningens är att givandet i ökade tack vare en liknande reform. Mot denna bakgrund menar vi att det är rimligt att reformen med ett ideellt gåvoskatteavdrag prioriteras i kommande budgetpropositioner. Reformen visar att regeringen förstår civilsamhällets värde, det är positivt för samhällsekonomin och det ökar konkret den hjälp behövande människor kommer att få.
mot · GY02Sk343 · 2010-10-20 00:00:00 — Utdelningsbeskattning av gåvor från fåmansföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) så att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare. Det är glädjande att regeringen nu beslutat att införa en reform med avdragsrätt för gåvor till ideella hjälporganisationer. finns det i svensk lagstiftning en brist som tangerar denna reform och som bör rättas till. kan nämligen inte en fåmansföretagare låta sitt bolag ge en gåva till allmännyttigt ändamål utan att han personligen blir beskattad som om han hade fått en utdelning på gåvobeloppet. Detta strider emot den tidigare rimliga praxis hos domstolarna som innebar att ägaren av ett fåmansbolag inte skulle bli beskattad även om bolaget inte medgavs avdrag i sin deklaration för gåvan. Avdrag för bidrag till allmännyttiga ändamål medges ju i princip bara om det anses utgöra en omkostnad för intäkternas förvärvande för bolaget. slog Regeringsrätten (i mål nr 189-07) fast att ägaren av ett aktiebolag ska beskattas som om han fått utdelning från bolaget om hans aktiebolag utan ersättning donerar tillgångar till en nybildad stiftelse. Detta riskerar att leda till att bolag som tidigare gett gåvor exempelvis till organisationer som stöder behövande inte kan göra det utan att delägarna ska utdelningsbeskattas. Här handlar det alltså inte om att få göra avdrag för gåvan utan om att inte bli extra beskattad för den! Om bolagets ägare arbetar i bolaget ska sådan utdelning inte sällan beskattas som lön (inkomst av tjänst) enligt de så kallade 3:12-reglerna. Om ägaren redan har tagit ut en hög lön och har högsta marginalskatt kommer han att få betala ca 57 procents skatt för den gåva som har getts ur bolaget. Det har dock inte uppkommit någon skatteförmåga hos delägaren. Det är därför rimligt att sådan förtäckt utdelning inte ska leda till beskattning om den ges till ett allmännyttigt ändamål. En lagändring bör därför införas i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) som gör att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare.
mot · GY02Sk344 · 2010-10-26 00:00:00 — Möjlighet att göra ROT-avdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för ROT-avdrag. I finns ett antal barn som ärvt fastigheter av sina bortgångna föräldrar och i en del fall har den andre vårdnadshavaren som hyresgäst i sin fastighet. Om vårdnadshavaren tar sitt ansvar att underhålla fastigheten och renovera när det behövs är det inte möjligt att få ta del av ROT-avdraget, då fastigheten ägs av minderåriga barn som inte har någon inkomst. Det kan leda till att fastigheter är i mycket dåligt skick när barnen blir vuxna och får en inkomst, om hyresgästen i form av vårdnadshavaren valt att inte underhålla fastigheten. Det är dock viktigt att verkligen tillse att just de barn som är i den situationen med ärvda hus av bortgångna föräldrar och deras överlevande vårdnadshavare blir de som kommer ifråga för ett ROT-avdrag. Regeringen bör därför se över möjligheterna att ändra reglerna för ROT-avdraget.
mot · GY02Sk345 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av oanmälda besök på arbetsplatserna av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att byggbranschens företagsredovisning av skatter och avgifter på individnivå sker månatligen. Bakgrund svartjobb ett stort problem! De kriminella svartjobben är ett reellt hot mot välfärden. räknar med att svartjobben kostar staten 66 miljarder . 66 miljarder är väsentligt mer än vad staten lägger på hälso- och sjukvård och sociala insatser, och det motsvarar statens samlade intäkter på miljö- och energiskatter (källa: Ekonomifakta, statsbudgetens utgifter). Därmed går det att slå fast att det som lite oskyldigt kallas svartjobb är ett allvarligt samhällsproblem. Svartjobben är en omöjlig konkurrent En bransch som är hårt drabbad av denna kriminalitet är byggsektorn. För ett hederligt företag är det omöjligt att konkurrera med företag som varken betalar avtalsenliga löner, försäkringar eller moms. Kriminaliteten gör det särskilt svårt för små och medelstora företag att konkurrera, eftersom de i större utsträckning konkurrerar med pris. (De stora företagen , NCC m.fl. tar väsentligt större projekt och konkurrerar därmed mer med kvalificerad projektledning, certifieringar och annat.) Personalliggare och oanmälda besök av Det går att försvåra för de kriminella företagen. måste restauranger och frisörer ha personalliggare för att kontrollera vilken personal som är på plats. Lagstiftningen kan utvidgas till byggbranschen. Byggbranschen har tagit initiativ till att synliggöra de hederliga företagen genom projektet id06. Id06 innebär att de som arbetar på hederliga företag har en väl synlig legitimation. Detta kombineras med en personalliggare, där varje person som ska vara på arbetsplatsen registreras. Legitimationen gör det möjligt att identifiera varje person på ett större bygge och stämma av mot liggaren. Men så länge systemet är frivilligt går det inte att komma åt de kriminella företagen. För att systemet ska bli ännu effektivare behöver det kompletteras med att får göra oanmälda besök på arbetsplatserna. Byggbranschen arbetar i stor utsträckning i projektform. Under ett byggprojekt är olika personer och underleverantörer på plats. I praktiken blir det omöjligt för att använda sina vanliga rutiner när de gör kontroller. När beslutat sig för att granska ett företag är sannolikt objektet färdigbyggt medarbetarna finns på andra objekt och underleverantörerna har andra uppdrag på andra orter. För att snabbare kunna göra kontroller bör byggföretagen redovisa skatter och avgifter på individnivå i sin månatliga redovisning; inte en gång .
mot · GY02Sk346 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av se över möjligheten att bygga ut ROT-avdraget till att även gälla för hyresrätter. I det reglerverk för ROT-avdrag som gäller omfattas bara privat ägda fastigheter och bostadsrätter av rätt till ROT-avdrag. har ca hälften av landets drygt 1,3 miljoner lägenheter i stora delar av landet ett akut upprustnings- och renoveringsbehov. Inte minst gäller detta för det flerbostadsbestånd som byggdes inom ramen för miljonprogrammet. I ett läge med massarbetslöshet försitter regeringen chansen att investera i våra mest utsatta bostadsområden, vilket skulle skapa både jobb och ge kraft åt nödvändiga klimatinvesteringar. Ur både rättvise-, arbetsmarknads- och miljösynpunkt finns all anledning att undersöka möjligheten till att bygga ut ROT-avdraget till att omfatta även hyresrätter.
mot · GY02Sk347 · 2010-10-25 00:00:00 — för Folkets Hus och bygdegårdar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ROT-avdrag för Folkets Hus och bygdegårdar. I stora delar av landsbygden är Folkets Hus eller bygdegården den enda möjliga samlingslokalen för föreningsmöten, större festligheter eller kulturevenemang. Betydelsen som dessa lokaler utgör för livskvaliteten för boende i landsbygden kan inte nog understrykas. Många har haft både sitt dop, konfirmation, bröllop, 50-årskalas och begravning i lokalen, vilket kanske förklarar det starka ideella engagemang som många lägger. I många kommuner finns kommunala bidrag för samlingslokalerna och i statens regi finns också särskilda medel som fördelas dock i relativt blygsam omfattning. När nu ROT-avdraget finns dessvärre enbart möjligt att använda för villaägare och bostadsrättsinnehavare borde det övervägas om inte avdraget också skulle vara tillgängligt för Folkets Hus och bygdegårdar dvs. för ideellt drivna och föreningsägda samlingslokaler. Som konjunkturellt instrument är ROT-avdraget utmärkt och för att få full effekt på sysselsättningen borde det naturligtvis breddas, inte minst till att omfatta även hyresfastigheter och skolor. Det senare finns det färdiga förslag om i att ta ställning till, men frågan om Folkets Hus och bygdegårdars möjligheter har ännu inte övervägts. borde därför ge regeringen i uppdrag att överväga att även ge Folkets Hus och bygdegårdar möjlighet att använda ROT-avdrag en viktig insats för att värna möjligheten till samlingslokaler även på landsbygden.
mot · GY02Sk349 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideellt driven second hand-verksamhet i inte ska momsbeläggas. inledde ett överträdelseförfarande mot för att den svenska momslagen inte sägs följa EG:s momsdirektiv. Problemet i relation till är att ideella föreningar och registrerade trossamfund slipper betala moms för sin välgörenhetshandel. Om detta skulle strida mot momsdirektivet menar jag att bör agera för att direktivet förändras, både för den ideella sektorns skull men även för samhällsekonomin i stort då den linje driver vore direkt skadlig. Den ideella second hand-verksamheten blomstrar i vårt land. På bara har omsättningen ökat och är nu uppe i pengar som plöjs ned i de olika hjälporganisationernas sociala arbete. Enligt en studie utförd vid ger varje krona som omsätts i de ideellt drivna svenska second hand-butikerna en samhällsnytta värd . Det innebär att de som omsätts i alla butikerna totalt ger en samhällsnytta värd . Därför vore det mycket kontraproduktivt för samhället om lagstiftningen ändrades så att den ideella second hand-sektorn momsbeläggs. Analysen om second hand-verksamhetens samhällsnyttiga värde baseras på omsättningen hos Myrorna, Röda Korset, Erikshjälpen, , och , och är producerad inom ramen för en uppsats av vid . Även andra länder har undantag från momsdirektivet, varför det synes märkligt att här skulle behöva göra så stora ingrepp i samhällsekonomin och den ideella sektorn. Det är därför mycket angeläget att ideell second hand-verksamhet även fortsatt ska vara momsbefriad i .
mot · GY02Sk350 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en minskning av onödig flygvikt på grund av alkoholtransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de regelverk som hindrar ankomsthandel i samband med flygresor. Vi har en utmaning att minska koldioxidutsläppen och därmed hejda den globala uppvärmningen. Onödiga transporter av varor bör därför undvikas av miljöskäl. Ett exempel på ett onödigt transportarbete är de volymer alkohol som säljs inom chartertrafiken och som transporteras från avreseorten i till destinationsorten utomlands samt tillbaka igen. Dessa alkoholtransporter medför en helt onödig ökning av flygvikten, med ökad drivmedelsförbrukning till följd samt riskerna med att i kabinen frakta mängder med eldfängd sprit, om en olycka skulle ske. En lösning på detta problem torde vara att också tillåta ankomsthandel, en rutin som fungerar i våra grannländer. Där ges resenärerna också möjlighet att handla övriga taxfreevaror vid såväl ankomst som avresa. har fortfarande kvar en del försäljningsrestriktioner som hindrar ett dylikt förfarande, bl.a. en regel som endast tillåter handel för avresande till icke-EU-land. Detta regelverk behöver ses över, något som bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Sk351 · 2010-10-19 00:00:00 — Beskattning av syntetiska drivmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna för syntetiska drivmedel. Drivmedel skall behandlas utifrån samma skatteprinciper. Syntetiska drivmedel beskattas dock inte i enlighet med detta. En avfallsgas, t.ex. metan från sopor, är skattefri. Men om man omvandlar andra avfallsgaser, från t.ex. stålverk, petrokemisk industri, till ett flytande drivmedel blir det full beskattning. Syntetiska drivmedel kan framställas ur naturgas, restgaser från råoljeutvinning, kemisk industri och stålverk men också från avfall och biomassa. Syntetisk diesel som framställs ur avfall och biomassa bör givetvis följa de principer som gäller för dessa insatsprodukter. I samband med att man tar vara på restprodukter utvinns dessutom ånga i dessa processer, ånga som i sin tur kan omvandlas till el och fjärrvärme. Enligt utformningen av lagen om skatt på energi (SFS 1994:1776) 2 kap. 1 §, beskattas syntetiska drivmedel som ett slags dieselolja, framställd ur råolja, vilket innebär en högre beskattning trots att syntetisk diesel också framställs ur annan råvara än råolja. Syntetisk diesel är inte standarddieselolja ur råolja, varför en beskattning som standarddieselolja inte är befogad. Syntetiska drivmedel är att jämställa med FAME/RME och med specialetanol till bussar med dieselmotorer. EU:s direktiv tillåter och andra EU-länder att ge lägre skatt till produkter som ännu inte finns i andra EU-länder, som är miljömässigt och tekniskt bättre. Det logiska vore att syntetiska bränslen framställda ur naturgas beskattas som naturgas för drift av motorer alternativt naturgas för andra energiändamål, samt att syntetisk gas framställd ur avfall och biomassa skattebefrias i enlighet med de principer som gäller för dessa insatsprodukter, något som bör komma regeringen tillkänna.
mot · GY02Sk352 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva att utreda möjligheten för uppfinnare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster. Regeringen har en positiv grundinställning till företagande. Det ska vara enkelt, självklart och mer lönsamt att starta och driva företag. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder för företagande. För att fler ska bli företagare krävs det att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Från uppfinnarens och entreprenörens idé till ett fungerande företag krävs utöver kompetens, hårt arbete och driftighet också tillgång till kapital. Dessvärre är tillgången på egenkapital låg i de svenska företag som arbetar med utvecklingsprojekt i tidiga skeden. Utöver de satsningar som regeringen gör för att underlätta företagsamhet är det av värde att också stimulera privatpersoner att investera i nya företag och utvecklingsprojekt. Regeringen bör också pröva att utreda möjligheter för uppfinnare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster.
mot · GY02Sk354 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillfällig mantalsskrivning i syfte att kompensera exempelvis kommuner med en omfattande turism- och besöksnäring för merkostnader. Värdkommunerna för turism- och besöksnäringen bygger i regel en infrastruktur som är betydligt större än vad som krävs för att klara den fastboende befolkningens behov. Detta skapar självfallet stora kostnader som de berörda kommunerna ställer krav på ett större ekonomiskt utbyte än vad som är fallet. Den stora tillströmningen av turister till vissa orter och andra orter skapar ett stort antal arbetstillfällen och gör att bygden lever upp. Men det ställer också stora krav på olika former av service. Många som arbetar inom turism- och besöksnäringen är säsongsanställda. Man bor ofta kvartals- och halvårsvis i den kommun där man för tillfället arbetar. Just den säsongsmässiga ökningen av arbetskraft borde ge en möjlighet till ökad skattekraft i de kommuner som är berörda. Därför bör man se över möjligheterna att tillfällig mantalsskrivning prövas. Ett sådant system skulle bidra till att öka de aktuella kommunernas skatteintäkter. Det är ytterst rimligt att en kommun som skapar förutsättningar för utveckling också har möjlighet att tillgodogöra sig vinster i form av ökade skatteintäkter.
mot · GY02Sk355 · 2010-10-25 00:00:00 — Kodning av egenföretagares organisationsnummer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att egenföretagares organisationsnummer kodas om hos . Företagandet innebär att man kan välja att ha sin verksamhet som ett aktiebolag, kommanditbolag eller en enskild firma. Vanligt är det att en ny ägare bildar ett aktiebolag eller en enskild firma. Att bilda ett aktiebolag innebär att man har ett kapital på i bolaget. Ägaren/ägarna har då enbart ekonomiskt ansvar till högst det satsade beloppet. I en enskild firma däremot har ägaren fullt ekonomiskt ansvar. Ett aktiebolag när det registreras i får ett organisationsnummer med tio siffror. Det kan vara vilka nummer som helst. En enskild firma däremot får automatiskt ägarens personnummer somdennes organisationsnummer. Enligt lag skall organisationsnummer alltid finnas med i alla kvitton och fakturor. Många egna företagare gillar inte att man skyltar med sitt personnummer, mest i kvittona, i onödan. Personnumret kan lätt användas i olika obehagliga sammanhang. Att man har valt att fullt ut ha ekonomiskt ansvar på sin egen firma bör inte innebära att man skyltar med sitt personnummer i onödan. bör inte heller särskilja enskilda firmor från aktiebolag på detta vis. Det är önskvärt för en egen företagare med enskild firma som bolagsformatt även dennes organisationsnummer kodas om av . En enskild firma är vanligt idetaljhandel som kiosker, frisör- eller restaurangbranschen. Det kan inte vara en allt för stor administrativ börda att ändra detta förfarande för att skydda de småenskilda firmornasintresse och identitet.