mot · GY02So545 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillståndsplikt för folkölsförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av uppföljning av de nya reglerna för serveringstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införselregler för alkohol.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motiv för en införselbegränsning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning av samhällsekonomiska effekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade aktiviteter när det gäller alkoholkontroller i trafiken.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bekämpandet av alkoholrelaterad brottslighet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Systembolagets framtida roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om varningstexter på alkoholförpackningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva frågan om att begränsa reklamen för alkohol i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten för den enskilde att slippa utsättas för alkoholreklam i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholfri representation.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att vid arbete med internationella biståndsinsatser lyfta fram handel med alkohol som en kraftigt utvecklingshämmande faktor.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid förhandlingar om internationella handelsregler måste ta ökad hänsyn till att den allt aggressivare marknadsföringen av alkohol och tobak är en utvecklingshämmande faktor som motverkar de mål som sätts vid förhandlingsarbetet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att lyfta fram frågan om aggressiv marknadsföring av alkohol som en utvecklingshämmande faktor inom ramen för FN:s arbete med utvecklingsfrågor.4 1 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till JuU. 3 Yrkande 14 hänvisat till KU. 4 Yrkandena hänvisade till UU. I den här motionen samlar vi några av de alkoholpolitiska frågor som vi anser att regeringen bör ta tag i och lösa . Att minska alkoholanvändningen är en av de mest effektiva sätten att skapa förutsättningar för verkliga skattesänkningar. Alkoholen är nämligen en stor källa till kostnader inom vården, skolan och rättsväsendet. av alla våldsbrott som sker i sker under påverkan av alkohol. av allt våld sker då alkoholkonsumtionen är som störst. Mellan 5000 och 7000 människor dör till följd av alkoholrelaterade problem. Uppskattningsvis har av alla svenskar alkoholproblem. Dessa av befolkningen konsumerar 60procent av all alkohol som konsumeras i landet. 200000 barn i lever med minst en förälder som missbrukar alkohol. Det innebär att i genomsnitt har två till tre barn i varje skolklass inte ett fungerande hem att gå till efter skoldagens slut. Det är dessa som drabbas hårdast även om de flesta gömmer sina problem inombords. Tyvärr får dessa barn inte en rättvis möjlighet till en utvecklande skolgång och ett bra liv. I det tysta vårdar de ofta sina föräldrar och tar hand om syskon. I den vetenskapliga tidskriften publicerades en rapport som visar att alkoholreklam, och omfattningen av reklamen, påverkar ungas drickande (Vol 373 27, 2009). Forskarna påpekar att minskad tillgänglighet och ett totalförbud mot alkoholreklam är kostnadseffektiva åtgärder medan skolinformation har ringa värde. Artikeln avslutas med ett upprop: aglobal priority for action. Det är inte så att vi i kan slå oss till ro med argumentet att andra länder har det värre och att vi har den restriktiva alkoholpolitik som begränsar problemet tillräckligt. Vi behöver göra mycket mer. Alkohol är också mycket kaloririkt, något som inte många tänker på. Vinflaskan behöver inte märkas med antal kilokalorier på samma sätt som andra livsmedel. Men rödvin och starköl ger fler kalorier än till och med läsk. Efter fett är alkohol det kaloritätaste vi har på våra matbord. Några exempel på kaloriinnehåll: rött vin /dl vitt vin, torrt /dl Hög konsumtion av alkohol utgör därför ett hot mot folkhälsan på mer än ett sätt. För den som konsumerar är övervikt och alkoholskador den direkta risken. Men den person som dricker påverkar även människor runt omkring. Det handlar om trafikolyckor och misshandel, barn och andra anhöriga som växer upp med beroende i sin absoluta närhet och om barn vars föräldrar druckit under graviditeten. De punktskatter vi får in från försäljning av alkohol täcker långtifrån den kostnad samhället drabbas av på grund av alkoholens skadeverkningar. Att ekonomiska faktorer är viktiga för totalkonsumtionen av alkohol visar ny forskning av och vid Sorad (vid ). De har särskilt studerat perioden 19952007. En speciellt markant uppgång inleddes . Den totala konsumtionen (inklusive skattad oregistrerad konsumtion) steg ren alkohol per invånare till och därefter skedde en viss nedgång medan konsumtionsnivån stabiliserats på (Tabell 1). Alkoholkonsumtionen i 19952007 uttryckt i liter ren alkohol () per invånare , totalt samt uppdelat på sprit, vin och öl samt registrerade respektive oregistrerade källor * Källa: 19951997 (KALK), 1998, 20002007 (Sorad) ^1999 gjordes ingen skattning av oregistrerad alkohol. Publicerad i Alkohol & Narkotika #3/2009. Förändringar i alkoholpolitiken påverkar konsumtionen. De svenska undantagsreglerna gällande införselkvoterna av alkohol, avreglerades successivt . Det sägs ibland i debatten att det har lagt grunden till en allt mer omfattande illegal vidareförsäljning av alkohol, men det är svårt att hitta någon källa som kan verifiera det. redovisade 2009 i en ny undersökning av högskolestudenters alkoholvanor att var tionde student dricker alkohol på ett sätt som riskerar deras hälsa. Unga vuxna är den åldersgrupp som har den högsta konsumtionen av alkohol. Här utmärker sig dock inte studenter som grupp. Däremot tycks berusningsdrickandet fortsätta högre upp i åldrarna bland studenterna. Berusningsdrickandet är högt bland studenter särskilt i åldrarna . Undersökningen visar att det är betydligt vanligare att manliga studenter dricker sig berusade. av männen i åldern berusningsdricker och av kvinnorna. Det ökar risken för ohälsa och andra sociala konsekvenser som olycksfall och våld. Studieresultaten riskerar också att försämras. Globalt söker alkoholindustrin ständigt nya marknader. I svaga länder utan restriktioner för marknadsföring ter sig ofta metoderna för marknadsföring groteska ur ett svenskt perspektiv. Med hjälp av marknadsföringens och reklamens grövsta metoder försöker man snärja nya brukare till vanor och beroende som de oftast saknar kunskap och information om. Utan restriktioner finns det inga gränser för vilka metoder företagen är beredda att använda för att öka konsumtionen av alkohol. var det inte tillåtet med alkoholreklam i men det fanns undantag för lättöl. Undantaget användes för reklam vars syfte var att öka starkölsförsäljningen. Öl med högre alkoholhalt ger ett starkare beroende, vilket innebär att det finns ett stort ekonomiskt intresse av att locka till köp av drycker med högre alkoholhalt. Det är mot bakgrund av detta som exempelvis den norska lagstiftningen förbjuder varumärken i ölreklam överhuvudtaget. Och visst har reklamkampanjer för varumärken effekt. reklamkampanj för Guld innebar att starkölen gick om i försäljning och toppade högre försäljningssiffror . Motsvarande försäljningsökning för lättölet uppvisades aldrig. Som en följd av det uppmärksammade Gourmetfallet försvann det svenska totalförbudet mot alkoholreklam och nya regler infördes . Förbudet var ett mycket viktigt alkoholpolitiskt verktyg som alltså delvis är borta. Alkoholreklamförbudet som infördes och som gäller innebär att det inte är tillåtet att införa reklam för alkoholdrycker som innehåller mer än 15volymprocent alkohol. I och med denna förändring påbörjades en liberalisering av alkoholreklamreglerna och trots att nya regler infördes för att begränsa marknadsföringen av alkohol till konsumenter, är reglerna fortfarande mycket generösa. Att göra reklam för alkohol innebär att stimulera efterfrågan, det är själva poängen med reklam. Allt främjande av ökad konsumtion av alkohol måste betraktas som bakvänt om ska stå upp för en restriktiv alkoholpolitik. Reklam handlar inte om information det handlar om att påverka, att få fler att köpa. Det finns starka ekonomiska intressen att hålla uppe alkoholkonsumtionen och framför allt att nå nya grupper. Därför driver starka lobbygrupper på för ökade möjligheter till reklam. som presenterade sitt slutbetänkande SOU 2009:22 föreslog inte några stora förändringar vad gäller marknadsföring och rätten att annonsera om alkohol. Utredningen föreslår maximal storlek på annonser om en halvsida i tabloid. Vidare föreslås att ett uppdrag ges till att efter samråd med branschen och utfärda allmänna råd för vad som närmare avses med begreppet särskild måttfullhet, vad reklamtext får innehålla, vilka åtgärder som är förenliga med måttfullhetskravet på ett säljställe samt vilka säljfrämjande åtgärder som direkt strider mot detta krav. Det föreslagna rimmar ganska dåligt med forskarnas uppmaning att förbjuda alkoholreklam. Enligt radio- och TV-lagen är det förbjudet att sända reklam för alkoholhaltiga drycker i svenska etermedier, vilket gör systemet orättvist enligt TV4 som i sitt remissvar på krävt att reglerna ändras så att TV4 också kan sända alkohol-tv-reklam. kan kanaler som TV3 och Kanal sända alkoholreklam. Detta beror på att de sänds från utlandet och därför inte omfattas av den svenska lagstiftningen. Förutom ren alkoholreklam vill TV4 att det ska bli möjligt för alkoholföretag att sponsra program och man vill att det ska bli möjligt med produktplacering även på detta område. Men att gå tillbaka och släppa marknadskrafterna fria utan tanke på folkhälsan är ingen klok strategi. Det är bättre att påverka EU så att marknadsföringsreglerna ändras inom hela unionen. Reklam påverkar beteenden det är ett faktum vi inte kan blunda för. borde vara tuffare och driva krav om rätten att slippa utsättas för alkoholreklam. Det är ett viktigt frihetskrav att slippa utsättas för den manipulativa marknadsföring alkoholindustrin praktiserar och det är ett naturligt krav att ställa utifrån artikel 30 i fördraget om folkhälsa. Även har uttalat att begränsningar i alkoholreklam bidrar till att skydda folkhälsan och kan därför i viss utsträckning accepteras (kommissionen mot 2004 och mot Gourmet international products (källa: SOU 2009:22). Forskningen är samlad och väldokumenterad. WHO gav ut rapporten no ordinary commodity och som ovan nämns har lyft fram att reklamförbud är det mest kostnadseffektiva sättet att minska ungdomars drickande. från 20071, studerade 24 olika europeiska länders nationella lagar samt frivilliga branschöverenskommelser, angående marknadsföring av alkohol. En av slutsatserna visade att lagstadgade regleringar är kraftfullare än icke lagstadgade. Dessutom hade alla länder i studien, med undantag för , någon form av förbud mot en eller flera former av annonsering. Forskningen är tydlig om vilka åtgärder som är kostnadseffektiva de pekar på följande: Gör alkohol mindre tillgängligt (där priset är en viktig faktor). Restriktiv alkoholpolitik handlar om att minska konsumtionen och därmed skadorna. Ett vanligt argument i debatten om alkoholreklamen är att reklamen inte ökar drickandet utan enbart syftar till att höja ett märkes marknadsandel. Ny forskning visar dock att reklamen ökar ungas drickande och även bidrar till att fler börjar dricka. Den nya studien har tittat på hur ungdomar påverkas av att utsättas för alkoholreklam. Man har gjort det genom att granska och sammanställa tretton tidigare studier på området. Studien visar tydligt att reklam ökar totalkonsumtionen. Tolv av tretton studier visar att exponeringen av alkoholreklam påverkar unga att tidigarelägga sin alkoholdebut. För de ungdomar som redan använder alkohol innebär reklamen att de ökar sin konsumtion. Studierna visar också att det finns ett direkt samband mellan hur mycket reklam ungdomarna utsätts för och hur mycket de ökat sin konsumtion. Studien är gjord på uppdrag av EU:s Alcohol and , en grupp bestående av intressenter i alkoholfrågan från både frivilligorganisationer och alkoholindustrin som bildades i samband med att EU antog sin alkoholstrategi . Det behövs en smart och kostnadseffektiv alkoholpolitik. En sådan politik måste stå på många ben. Det krävs tydliga regler för försäljning både i butik och på restaurang liksom tydliga regler för reklam. Men det krävs även införselregler som grund för den alkoholskatt vi ser krävs för att hålla nere konsumtionen och resurser för att de ska efterlevas. Men vi måste även arbeta mer med information som tydliga varningstexter och självklart stöd för dem som ändå drabbas av alkoholens konsekvenser. Mot denna bakgrund har vi samlat ett antal förslag till åtgärder som vi menar att regeringen bör arbeta med. Det är tillåtet att sälja folköl i livsmedelsbutiker. Folköl får dock inte säljas eller lämnas ut till den som inte fyllt . Efterlevnaden av gällande åldersgräns är bristfällig på många håll, vilket innebär att öl säljs till minderåriga. Detta har gång på gång kunnat visas i de olika provköpsstudier som gjorts av bland annat handeln själv samt av . Trots att program för egenkontroll uttryckligen krävs enligt alkohollagen har endast hälften av de butiker som säljer folköl ett sådant. Detta är inte acceptabelt. Ungdomar ska inte kunna köpa folköl. Enligt uppföljningar är den kommunala aktiviteten på detta område låg. Endast ett mindre antal butiker får tillsynsbesök, och sanktioner i form av varning och förbud är relativt sällsynta. När nuvarande alkohollag trädde i kraft slopades det tidigare kravet på tillstånd för detaljhandel med folköl. Anmälningskravet och kravet på egenkontroll infördes och har senare förtydligats av regeringen. Under föregående år förtydligades möjligheterna för kommunerna att förbjuda försäljning i butiker som inte följer lagens bestämmelser och även en möjlighet att meddela en varning till butiker i de fall ett förbud skulle anses som en allt för allvarlig åtgärd. gäller att straffansvaret omfattar den som sålt ölen (den enskilde butiksanställde) och inte näringsidkaren. Ansvarsfrågan grundas på en bedömning i varje enskild försäljningssituation. anser att dagens regelverk har stora brister och föreslår därför två förändringar i gällande regelverk. Det är orimligt att ansvaret för försäljning till underårig läggs på den enskilde butiksanställde. Det bör självklart vara näringsidkarens ansvar att se till att sådant inte sker. Vi anser även att folkölsförsäljning ska föregås av en tillståndsansökan och därmed bli tillståndspliktigt. Näringsidkaren ska vara ansvarig och se till att förmåga att klara av en effektiv ålderskontroll föreligger. Tillståndet ska kunna dras in om regelverket inte följs. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Systembolagets försäljning sker över hela landet genom drygt 400 butiker och 500 ombud. Förutom de produkter som hålls i lager i bolagets butiker kan varor beställas ur ett beställningssortiment. kan också en leverantör av en lokalt producerad produkt som ingår i beställningssortimentet få sin produkt lagerförd i den lokala systembolagsbutiken, det vill säga den butik som ligger närmast tillverkningsstället. Sprittillverkning har förekommit i och flera svenska spritdrycker finns i Systembolagets sortiment. Detsamma gäller starköl. Vinodling är en nyare företeelse i där förutsättningarna också begränsas av klimatet. Frågan om försäljning av egenproducerade spritdrycker, vin och starköl direkt till konsument, så kallad gårdsförsäljning, har diskuterats . Flera intressenter har framfört att de vill att gårdsförsäljning ska bli tillåten i , för att utveckla företagandet och som ett led i landsbygdsutvecklingen. (SOU 2009:22) var mycket tydlig i sitt ställningstagande till gårdsförsäljning. Försäljning av starköl, vin och spritdrycker direkt från tillverkaren bör inte tillåtas då det inte är förenligt med Systembolagets monopolställning. Sådan försäljning av starköl och spritdryck skulle dessutom enligt vara olämpligt från alkoholpolitisk synpunkt. anser vidare att detaljhandelsförsäljning av alkoholdrycker direkt från tillverkningsstället innebär en inskränkning av Systembolagets ensamrätt till sådan försäljning. Om tillåter gårdsförsäljning utan att avveckla Systembolaget strider detta mot artikel 28 i , och det är mycket osäkert hur skulle ställa sig till detta. Gårdsförsäljning finns i , som också har monopol, men har inte prövats rättsligt av som är den enda instans som kan avgöra hur systemet stämmer överens med . De inskränkningar som gäller i (bär och frukter från en växtzon vars karakteristiska drag genereras norr om 60:e nordliga breddgraden) är sådana att de svårligen skulle kunna tillämpas i på motsvarande sätt. Med hänsyn till vikten av att bevara Systembolagets monopolställning finner utredningen inte att det är lämpligt att införa gårdsförsäljning. Trots tydliga ställningstagande valde regeringen att tillsätta ännu en utredning om gårdsförsäljning. Detta går inte att tolka på annat sätt än att regeringen till varje pris vill införa gårdsförsäljning och tänker utreda frågan till dess att man får det önskade svaret. Detta framgår också mycket tydligt av utredningsdirektiven (dir. 2010:21) från där det bland annat står: Den särskilda utredaren ska ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Om det under utredningen skulle visa sig att det inte är möjligt att tillåta gårdsförsäljning med hänsyn till de angivna förutsättningarna ska utredaren informera () och skriftligen ange skälen. Vi har inte hört att utredaren skulle ha informerat regeringen om att uppdraget inte skulle gå att utföra utan i stället nåtts av ryktet att utredningen förväntas vara klar med sitt förslag . Vi känner därför stor oro. förespråkar i stället en lösning där gårdsförsäljning av egenproducerat vin, öl, cider och spritdrycker inordnas i Systembolagets struktur. Detta anser vi att bör ge regeringen till känna. Vi anser att detaljhandelsmonopolet (Systembolaget) är en av hörnstenarna i den svenska alkoholpolitiken. Detaljhandelsmonopolet har godkänts av EU utifrån dagens förutsättningar. Ett grundläggande villkor för detaljhandelsmonopolet är att inte diskriminerar produkter från något EU-land utan säljer varorna på lika villkor. Risken är uppenbar att ett införande av gårdsförsäljning innebär början på en förändring som omöjliggör att detaljhandelsmonopolet bibehålls även om utredningen hittar en lösning just för detta steg. De nya reglerna för serveringstillstånd har redan börjat få en del oönskade konsekvenser. Som befarats har många tidigare alkoholfria zoner i staden försvunnit. De förändrade reglerna vad gäller krav på köksutrustning och utbud av mat har inneburit att många enklare matställen och kaféer tar in alkoholprodukter i sitt sortiment. Enligt vår uppfattning är det ingen tvekan om att det förelåg ett behov av att förändra de gamla bestämmelserna men vår uppfattning är även att den förändring som genomförts inte ger de möjligheter för kommunerna som krävs för att de ska kunna hävda en restriktivitet vid tillståndsgivning. Regelverket är inte tillräckligt väl utformat för att det ska vara möjligt att i fortsättningen hävda alkoholfria zoner. Vår uppfattning är att det redan går att se en utveckling som inte är önskvärd. Det är därför av stor vikt att de senaste förändringarna följs upp. Vi menar att det är viktigt med en utvärdering för att få en bild av vilken praxis som håller på att utvecklas i olika delar av landet. Vår bestämda uppfattning är att regeringen måste ha en beredskap att agera om det visar sig att ungdomar får tydliga svårigheter att hitta alkoholfria alternativa miljöer att träffas och umgås i. Regeringen bör därför redovisa för hur antalet serveringstillstånd utvecklas och vilka alkoholpolitiska konsekvenser de nya reglerna fått i kommunerna. Begränsa införseln av alkohol är det näst intill en omöjlighet att tala om legal och icke legal införsel av alkohol. Tillämpningen av de indikativa nivåerna med det särskilda undantaget för ökade nivåer vid 50-årsfester, bröllop och liknande tillställningar gör att det snarare är lastkapaciteten på fordonen som sätter stopp för hur stora mängder som förs in och inte några alkoholpolitiska ambitioner. Det måste dock inte vara på det viset. Trots det svenska EU-medlemskapet och de därtill hörande reglerna för varors fria rörlighet finns det utrymme för att pröva ett återinförande av tidigare gällande införselbestämmelser. Det är rimligt att prövar att med hänvisning till artikel 30 (konsoliderad Niceversion) hävda rätten till kvantitativa begränsningar för att skydda folkhälsan. Sedan regeringsskiftet efter valet har det varit väldigt tyst från regeringens sida i denna fråga. De tidigare oppositionspartierna jagade den förra regeringen som arbetade med denna fråga i . folkhälsominister har i sagt att regeringen arbetar med frågan, men inget har sipprat ut. Enligt den information som finns att få i så har alliansregeringen låtit frågan ligga på is. För att något ska ske i denna fråga så är det uppenbart att måste ge regeringen till känna som sin uppfattning vad som ovan har sagts om att ensidigt måste återinföra ändrade införselregler för alkohol på den nivå som gällde före det svenska EU-medlemskapet för att på så vis skydda folkhälsan. Vikten av att använda folkhälsoargumentet Insikten om att folkhälsa är en viktig ekonomisk fråga håller på att växa fram inom EU. Det är därför ett argument i tiden och dessutom bidrar genom att använda det till att skynda på en viktig process inom EU. Men det är viktigt att agera snabbt. Helt nya beteenden håller på att utvecklas och blir svårare att bemöta ju längre det får fortgå. Att använda skyddet av folkhälsan är inte bara betydelsefullt utifrån möjligheterna att senare vinna den process som eventuellt skulle bli följden av ett återinförande av kraftigt sänkta införselnivåer för alkohol till . Det är även viktigt som motiv för det opinionsarbete som regeringen måste initiera om en förändring ska vara framgångsrik. Därför bör ge regeringen till känna som sin mening vad som ovan har framförts om att alkoholens allvarliga hot mot folkhälsan ska användas som argument när nödvändiga beslut om införselbegränsning eventuellt ifrågasätts. Uppföljning av samhällsekonomiska effekter Beroende på hur man räknar så kommer forskarna fram till att de totala samhällskostnaderna för alkoholen i är men kanske så stora som . Det stora spannet beror på många saker, men en faktor är naturligtvis att alla de barn som drabbas av problem på grund av alkoholmissbrukande föräldrar i sin tur påverkas på något sätt som kan vara svårt att med vetenskaplig säkerhet fastställa. Det finns även beräkningar som pekar på att så mycket som hälften av alla landets sjukvårdskostnader kan vara alkoholrelaterade. En icke prissatt kostnad är också allt det lidande som hänger samman med de sociala effekterna av alkoholens påverkan. En stor del av kostnaden är också utebliven produktion som naturligtvis är svår att beräkna eftersom det handlar om ett framtida utfall.