mot · GY02Fi231 · 2010-10-26 00:00:00 — Därför gör vi också en satsning på småföretagandet genom att införa en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio först anställda på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. Det är den modell vi bedömer ger flest jobb för pengarna, eftersom småföretagen ofta är väldigt personalintensiva och i behov av att expandera samt att en koncentration av sänkningen ger en större sänkning per anställd. Rabatten återinförs på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. 7.3.3 Stimulera innovationsrikedomen hos småföretag tillhör de stora innovationsländerna sett till befolkningsmängden. Många av uppfinningarna och innovationerna riskerar emellertid att inte komma till sin fulla rätt då de ofta köps upp av större företag eller aldrig leder till produktion på grund av brist på finansiering. Vi vill bryta denna utveckling genom att stärka fokus på innovations- och uppfinningsrikedomen genom att tillskjuta mer medel till både forskning och riskkapital. Småföretagens begränsade möjligheter att söka riskkapital på marknaden har i många fall lett till att nya idéer antingen aldrig blivit mer än just idéer eller köpts upp av större företag istället för att nya företag bidragit till att stärka konkurrensen. Vi bedömer därför att det finns ett stort behov av att staten bidrar till att öka tillgången på riskkapital. föreslår därför en extra vinstutdelning från på de år vinstutrymmet finns, för att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden skall prioritera de företag som saknar eller har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. Småföretagens möjligheter att bidra till, och samverka med, forskarsamhället är inte desamma som storföretagens möjligheter. För att stimulera småföretagen och för att bidra till växande företag och stärkt konkurrenskraft vill vi ge fler företag möjlighet att växa genom kunskap. Forskningsanslaget till små och medelstora företag behöver därför öka, med ett särskilt fokus på kunskapsintensiva varor och tjänster. Vi vill öka stödet till forskning i småföretag med . 7.3.4 Ett stimulerat småföretagande har många företag, men få företagare, och ligger i sammanhanget i lägsta division. Detta förhållande bidrar till att flexibiliteten på arbetsmarknaden hämmas, då många orter inte sällan är beroende av ett eller ett fåtal företag. Dessutom innebär det låga företagandet att för få nya, stora och sysselsättningsskapande företag växer fram. Denna trend måste brytas. Samhället måste stimulera och uppmuntra företagsamhet och arbete. Starta-eget-bidraget kan vara avgörande för att få en ny verksamhet att fungera i början och skall överlag kvarstå i nuvarande utformning. Eftersom det ofta tar tid innan en verksamhet blir ekonomiskt lönsam vill vi att bidraget ges . 7.4 Ökat antal undantag i turordningsreglerna De svenska turordningsreglerna kom till där rörligheten på arbetsmarknaden var liten. Dagens arbetsmarknad kräver anpassning efter dagens förutsättningar. Genom att öka antalet undantag som företag kan göra från turordningsreglerna gör vi inte minst för ungdomarnas skull arbetsmarknaden mer rörlig, hjälper företagen att våga anställa fler och tar bort den orättvisa tröskel som turordningsreglerna innebär. Ett ökat antal undantag i turordningsreglerna medför dessutom även att företagens möjligheter att behålla nyckelpersonal ökar. Undantagen utökas därför från den nuvarande nivån på två anställda till fem anställda. 7.5 Lönsamt att arbeta ställer sig bakom grundprincipen att det skall vara lönande att arbeta och därför vill vi också bevara samtliga steg i jobbskatteavdraget. Till skillnad från regeringen ser vi dock ingen motsättning mellan denna princip och att ge arbetslösa en rimlig ekonomisk trygghet såväl som att avskaffa pensionärsskatten. 7.6 Höjning i arbetslöshetsersättningen Regeringens försämringar i trygghetssystemen har ökat otryggheten och försämrat matchningen mellan arbeten och kompetens2, eftersom de arbetslösa fått sämre ekonomiska möjligheter att söka de arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå och kompetens. Nivån på arbetslöshetsersättningen ligger kvar på samma procentuella satser av den tidigare inkomsten och taket höjs från dagens till per dag fram till arbetslöshetsdag 101, då taket för dagsbeloppet sänks till . För att motverka att familjer splittras och att människor tvingas bort från sin hembygd vill vi också återinföra möjligheten för arbetslösa att under de första hundra arbetslösa dagarna begränsa sitt sökande efter ett nytt arbete till ett närliggande geografiskt område. 7.7 Säkrade svenska jobb Var fjärde småföretagare planerar enligt en rapport från att dra sig tillbaka.3 Det motsvarar ungefär 60000 småföretag som antingen byter ägare eller läggs ned. Räknar man in egenföretagarna är motsvarande siffra 180000. Sammanlagt går 385000 fyrtiotalister, många med lång yrkeskunskap, i pension. Allt detta ställer krav på att befintlig arbetskraft matchas kunskapsmässigt med de yrkesgrupper som i snabb takt kliver av från arbetsmarknaden samt att samhället uppmuntrar och förenklar småföretagandet. För att de svenska jobben skall kunna säkras vill , utöver småföretagssatsningen och övriga arbetsmarknadspolitiska insatser, byta ut hälften av den mycket dyra och ineffektiva4 rabatten på arbetsgivaravgift för anställda mot slopad arbetsgivaravgift för unga lärlingar samt återinföra schablonavdraget för de första tio anställda, vilket gynnar de företagsgrupper där flest anställningar sker. ROT- och RUT-avdragen för hushållsnära tjänster har underlättat tillvaron för många människor som nya jobb- och skatteintäkter har skapats och tryggheten har ökat för dem som är verksamma inom dessa branscher. Vi vill därför bevara och vidareutveckla RUT-avdraget ytterligare för pensionärer och barnfamiljer. Pensionärer , samt hushåll med barn , ska kunna få i avdrag. Beräknad kostnad: extra . 7.9 Skärpa regler för arbetskraftsinvandring Arbetsmarknadens behov av arbetskraft varierar över tiden och påverkas av konjunkturläge, teknisk utveckling, innovationer, global konkurrens och behov och prioriteringar inom välfärden. Matchning av befintlig arbetskraft med arbetsmarknaden sköter marknaden generellt sett väl, men staten fyller en viktig roll i att mer långsiktigt sträva efter att morgondagens arbetskraft matchar morgondagens behov på arbetsmarknaden. Därför är det bl a viktigt med adekvata utbildningsplatser och en befolkningskurva som gör samhället självbärande. Allt går dock varken att förutse eller styra med hjälp av politiken och därför kommer det alltid finnas kompetensluckor i utbudet på arbetskraft. Arbetskraftsinvandring kan i sådana fall vara ett bra sätt att tillgodose den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar. ser arbetskraftsinvandring främst som ett sätt att tillfälligt kompensera för när matchningen på den svenska arbetsmarknaden inte fungerar, eller när antalet arbetstillfällen helt enkelt blir större än arbetskraften i landet. Därför förespråkar vi en modell med gästarbetare, där utländsk arbetskraft kan få tillfälligt uppehållstillstånd knutet till arbetsmarknadens behov. 7.10 Satsning på FoU Från det att under större delen av var ett av fattigare länder, kom den svenska industrialiseringen i slutet av seklet att bli ett avstamp för av växande välstånd i . Tillgången på råvaror var en viktig faktor för framväxten av den svenska industriexporten. Men framgångssagan om exportlandet hade aldrig kunnat skrivas om det inte vore för den svenska forskningen och innovationsrikedomen inom industrisektorn. har vi kunnat se en generell trend där offentliga satsningar på FoU blir allt viktigare i takt med att forskningen blir allt mer avancerad och därmed kräver större resurser, som resultaten sällan kan omsättas i lönsamma innovationer på kort sikt. I har staten därmed en viktig roll i att finansiera och bedriva grundforskning, ovanpå vilken privat forskning sedan kan ta vid för att slutligen kunna göra verklighet av idéer och uppfinningar. vill öka anslagen till statlig forskning med 400 miljoner för att stärka och bredda grundforskningen. Vi menar också att den statliga forskningen alltför sällan leder till färdiga innovationer, varför vi vill stärka samspelet mellan forskning, företagande och politik. En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Ingen invånare i ska kunna ha mer långtgående rättigheter än någon svensk medborgare. Av denna anledning vill slopa instegsjobben, som innebär att många invandrare kan få av sin totala lönekostnad subventionerad med skattemedel. Vi betraktar detta som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar. Genom att slopa instegsjobben räknar vi med att kunna spara . Genom omfattande besparingar på framförallt migrationsområdet, lösgör stora resurser som vi istället väljer att använda för att förstärka välfärden. Våra generella satsningar, det bibehållna jobbskatteavdraget, den stärkta a-kassan, skatteutjämningen mellan pensionärer och arbetare samt en utökning av utjämningsstödet till kommuner med 2,5 miljarder genererar många nya arbetstillfällen såväl offentligt som privat. Därigenom ökar vi sysselsättningen mer än regeringen, vilket kommer att stärka skattebasen och minska de offentliga utgifterna för socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsåtgärder. är ett av de länder som resursmässigt satsar mest på skolan. Trots detta tappar svensk skola i kvalitet5 och en allt större andel av eleverna lämnar skolan utan fullständiga betyg som det finns starka indikationer på att mobbning, sexuella trakasserier och psykisk ohälsa bland eleverna ökar. Detta är ett allvarligt problem som främst drabbar den enskilda eleven men även samhället i stort. För att komma till rätta med skolproblemen vill genomföra en rad satsningar och åtgärder. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser genom att återförstatliga skolan, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som premierar kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Det som kännetecknar dagens skola är att elever ska lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade, kan dessa studiemetoder fungera. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever eftersom det ofta är dessa personer som behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. Genom verktyg som betyg i tidigare ålder, ordningsomdömen samt en återgång till en kunskapsinriktad skola förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp elever som halkar efter. Skolans roll handlar inte bara om kunskapsförmedling, utan även till stor del om att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framförallt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att det inrättas en så kallad klassmorfar på skolan eller för varje klass, eller genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan skall lära ut den verkliga innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter, samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflexion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. Överlag gäller att kunskap inte enbart är ren faktainlärning, utan centralt är att eleven lär sig att använda kunskapen praktiskt; lär sig sätta in kunskapen i ett sammanhang. 8.2 En välbehövlig satsning på skola och utbildning 8.2.1 Fler vuxna i skolan För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna och för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av bland annat fler skolsköterskor och kuratorer och en utveckling av klassmorfarverksamheten. Vi satsar därför i ett riktat stöd till kommunerna. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas på samma sätt som på alla andra arbetsplatser. Beteenden som i vuxenvärlden är brottsliga skall kallas vid sitt rätta namn och regelmässigt polisanmälas. Elever som inte fungerar i skolsituationen skall kunna placeras i en jourskola även mot den enskilda elevens och föräldrarnas vilja. Trygghet och studiero för skötsamma elever måste alltid vara överordnad de bråkiga elevernas behov. För att öka skolornas möjligheter att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier avsätts i ett riktat stöd till kommunerna. 8.2.3 Förstärkning av det svenska språket För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stort vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas, varför skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. För ändamålet avsätts i ett riktat stöd till kommunerna. En viktig förutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att förhöja kvaliteten på maten i våra skolor krävs en rejäl statlig satsning. satsar därför i ett riktat stöd till kommunerna för en skolmatsreform. Som ett led i vår strävan att skapa en högre grad av matchning mellan arbetstagare och arbetstillfällen samt för att ge bättre möjligheter att komplettera sina betyg utökar vi antalet platser på komvux. utökar vi komvuxplatserna med 9000, inklusive regeringens satsning på området. Vår bedömning är att antalet högskoleplatser generellt inte behöver utökas relaterat till regeringens bedömning. Däremot väljer vi att öka anslagen till läkarutbildningen med för att komma tillrätta med den latenta bristen på läkare som vi efterfrågar en allmän effektivisering bland högskolorna i syfte att i en tydligare grad matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. I samband med denna effektivisering skall även en utbildningsform för avancerade specialistsjuksköterskor införas. 8.3.2 Satsning på forskning högskolors och universitets forskningsverksamheter är oerhört viktiga för att landet skall kunna underhålla och återskapa särskild spetskompetens nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. Vi vill att skall vara en framträdande kunskapsnation och utökar därför anslagen för forskning inom högskolorna och universiteten med . Som ett led i vår strävan att skapa en högre grad av matchning mellan arbetare och arbetstillfällen vill vi tillgodose det, som vi menar, påtagliga behovet av att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Vi anslår därför till att börja med som vi efterfrågar en analys av hur mycket ytterligare resurser en fullgod effektiv matchning kräver. Sammanlagt satsar vi extra på utbildningsinsatser. Extra platser till komvux Fler vuxna i skolan Bättre studie- och yrkesvägledning Kvaliteten i välfärden sjunker och försörjningsbördan kommer istället för att som behövligt minska att enligt SCB stiga upp mot ca 2,25personer att försörja per yrkesaktiv svensk medborgare. ligger i EU:s bottenskikt vad gäller antalet vårdplatser, kunskapsutvecklingen i skolan är oroande och äldreomsorgen och pensionsnivåerna har relaterat till den allmänna löneutvecklingen6 kommit att hamna på rent ut sagt skamliga nivåer. Denna utveckling har tillåtits fortgå trots att ligger i det absoluta toppskiktet vad gäller skatteuttag. ser mycket allvarligt på denna utveckling och utöver de positiva effekter som våra sysselsättningsstimulerande åtgärder medför för statsfinanserna, och därmed förmågan att upprätthålla välfärden, förstärker vi därför de direkta anslagen till välfärden. Satsningarna på att förstärka välfärden sker dels via kommuner och landsting. 9.2 Förstärk välfärdens kärna Utbetalningen av ekonomiskt bistånd till invånarna har ökat i nio av tio kommuner, något som tillsammans med vikande skatteintäkter medför stor påfrestning för kommunernas förmåga att upprätthålla en god nivå på välfärdens kärna skola, vård och omsorg. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att bara utbetalningarna av försörjningsstöd (socialbidrag) ökar med , eller ca 40000 personer, till en kostnad på beräknat i helårsekvivalenter. har krisens effekter mildrats, men ännu räknar regeringen med arbetslöshetstal på mot slutet av mandatperioden. Kostnaderna för kommunerna ökar dessutom ytterligare i och med regeringens princip om att kommuner och regioner skall medfinansiera statliga infrastrukturprojekt som den ekonomiska krisen i hög grad bidrar till minskade kommunala skatteintäkter. Taget i beaktande den ekonomiska krisens konsekvenser för den offentliga servicen, särskilt vad gäller välfärdens kärna, ställer sig bakom det tillfälliga extrastödet till landets kommuner. Vi anser dock att det inte räcker med ett engångsbelopp som tillfälligt mildrar krisens effekter, utan vi anser även att det är hög tid att hela den negativa trenden vad gäller välfärdens utveckling både bromsas och vänds. Vi utökar därför det direkta ekonomiska utjämningsstödet med extra utöver regeringens engångssatsning med en tillhörande ambition om att successivt fortsätta höja anslagen. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats att leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum7. Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag8. Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden skall sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi i detta budgetförslag presenterar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. 9.3.2 En kraftig förbättring av pensionärernas ekonomiska villkor kan inte acceptera att pensionärerna, som fått se sina villkor försämras, också skall beskattas hårdare än löntagare. Vi väljer därför att helt slopa pensionärsbeskattningen. 9.3.3 En kraftig ökning av antalet trygghetsboenden I syftet att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, avsätter vi ett särskilt riktat investeringsstöd för att komplettera regeringens anslag. Därigenom hoppas vi öka förutsättningarna för att fler trygghetsboenden faktiskt byggs. Stödet till fler trygghetsboenden skall kombineras med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet samt för att skapa en högre grad av gemenskap. 9.3.4 En matreform för våra äldre För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt skall ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat inför ett statligt stimulansbidrag till kommunerna. 9.3.5 Ökat stöd till anhörigvårdarna Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser som man gör för en närstående. Men det handlar också om den anhöriges behov av vila, att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill därför ge kommunerna ett statligt stimulansstöd med syftet att underlätta för de personer som vårdar eller stöder en närstående. 9.3.6 Riktade insatser för att motverka brott mot äldre Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Ett sätt att förebygga våld mot äldre är att ge information till äldre personer som inte har insatser från äldreomsorgen om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Ett annat sätt är öka kunskapen om brott mot äldre genom riktade utbildningar i ämnet till nyckelgrupper som äldre kan tänkas komma i kontakt med, såsom personal i äldreomsorgen, individ- och familjeomsorgen och kvinnojouren. För att i en högre grad öka tryggheten samt förebygga våld mot våra äldre satsar vi på ett stimulansbidrag till kommunerna på extra , med det tillhörande uppdraget att de skall ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. 9.3.7 Värdig vård i livets slutskede Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård, vilket ställer höga krav på kompetens inom palliativ (lindrande) vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. En rapport9 från understryker dock att det finns ett behov av kompetensutveckling i palliativ vård för personalen. I rapporten konstateras också att likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet. Vårt mål är att kunna erbjuda alla svårt sjuka en fullgod palliativ vård i . Vi riktar därför ett särskilt stöd till kommunerna på för att därigenom bidra dels till att en likvärdig vård erbjuds i hela landet, dels för att höja kvaliteten för den svenska palliativa vården. 9.3.8 Äldres livskvalitet ska förbättras I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med. Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i en större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. Genom riktade statsbidrag på skall de äldre därför erbjudas fler möjligheter att delta aktivt i olika sociala sammanhang. Sammanlagt satsar vi i riktade äldreomsorgssatsningar till kommuner och landsting. Utökat stöd till anhörigvårdare Värdig vård i livets slutskede Förbättring av äldres livskvalitet