ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So375 · 2010-10-25 00:00:00 — Synskadades rätt till ett gott liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om när det gäller ett förtydligande i LSS-lagen personkrets 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över synskadades rätt till valhemlighet vid allmänna val.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. LSS-lagen infördes och anledningen var att personer med omfattande funktionsnedsättningar hade sämre levnadsvillkor än de flesta andra. Intentionen var att funktionsnedsatta skulle ha möjlighet att leva på samma villkor som andra. En av insatserna i LSS är ledsagarservice, en service som har stor betydelse för gravt synskadade. I förarbetena till lagen nämns också särskilt gravt synskadade som en målgrupp för insatsen. Till att börja med var det också självklart att gravt synskadade ska tillhöra personkrets 3 i lagen och därmed ha tillgång till ledsagarservice efter behov. Rättsläget har dock förändrats och blivit oklart, vilket fått konsekvensen att liknande ärenden bedöms på olika sätt både i kommunerna och i domstolarna. Denna rättsosäkerhet är inte acceptabel. Om en person ska få tillgång till insatsen ska endast bero på behovet och inte på var i landet man är bosatt. händer det att en person som har ledsagare enligt LSS blir av med insatsen när han eller hon flyttar till en annan kommun. Ett förtydligande i lagen är därför nödvändigt. Det får aldrig råda någon tvekan om att en person med grav synskada ska tillhöra personkrets 3. En grav synskada får betydande konsekvenser på många av livets områden. Enligt studier som och gjort har av de synskadade svårigheter att orientera sig på främmande platser, kan inte handla sin mat, kan inte åka kollektivt på egen hand och kan inte självständigt ta del av sin post och sköta post- och bankärenden. Rapporter påvisar även avsevärt högre ohälsa bland t.ex. synskadade än i övriga befolkningen. Orsaken finner man i oro och ångest över att klara sitt dagliga liv. Många tvingas leva ett passivt liv med brist på omväxling och stimulans. Konsekvensen blir hög konsumtion av antidepressiva medel och sömnmedel. Allt större krav ställs på att individen själv ska kunna utföra sina rättigheter och skyldigheter i samhället service, informationsinhämtning, val för sin egen ekonomi, sköta om sin hälsa genom motion etc. Allt mer förutsätts individen klara själv. är inte det tillgängliga samhälle som krävs för att personer med grav synskada med självklarhet ska vara delaktiga i utvecklingen. Utan rätt till personlig service ökar klyftorna och utanförskapet. Ledsagarbegreppet kan vidgas något genom att ledsagaren också kan vara den synskadades tolk vad gäller skriftlig och digital information m.m. Ledsagaren skulle även kunna syntolka t.ex. en teater- eller bioföreställning, ett idrottsarrangemang eller vid ett museibesök. En sådan utvidgning skulle avsevärt förbättra gravt synskadades levnadsvillkor. En annan konsekvens för synskadade är svårigheten till valhemlighet vid allmänna val. bör därför ges uppdrag att utreda hur valhemlighet kan genomföras för synskadade.
mot · GY02So376 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra barns rätt till stöd och hjälp genom att har stöd i svensk lag. Ofta ser vi hur barnen hamnar i kläm och far illa. Det har blivit väldigt tydligt i situationer där kvinnan har utsatts för olika typer av misshandel av barnens far och föräldrarna lever åtskilda men har delad vårdnad. När barnen då har behov av olika former av samhällets stödinsatser krävs att båda föräldrarna ger sitt medgivande till detta. I de fall där mannen, ofta för att utöva makt och kontroll, nekar till detta får barnen ingen hjälp. Det kan handla om kurator eller psykologinsatser, insatser från exempelvis brottsofferjourer eller annat som stöttar barnen i en svår situation. ratificerade och förband sig därmed att alltid se till barnets bästa. När barn nekas hjälp, därför att en av föräldrarna motsätter sig detta, är det inte att ha ett barnperspektiv och se till barnets bästa.
mot · GY02So377 · 2010-10-14 00:00:00 — Försäljning av öl och vin i livsmedelsbutiker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning av öl och vin i licensierade livsmedelsbutiker. Mer än hälften av alkoholen i säljs av andra än Systembolaget, och den illegala försäljningen till inte minst ungdomar är omfattande. Många butiker slarvar med försäljningen av folköl, och kontrollen och sanktionerna är bristfälliga. Alltför många svenska köper stora mängder alkohol utomlands och lagrar detta hemma i garaget. Det lär knappast minska alkoholkonsumtionen. Regeringen bör därför överväga att avskaffa Systembolagets monopol på försäljning av öl och vin och istället tillåta försäljning även i licensierade livsmedelsbutiker. Licensen skulle kopplas till en betydligt hårdare kontroll så att försäljning inte sker till omyndiga. Vid upprepade överträdelser av reglerna skulle licensen kunna återkallas. Detta skulle antagligen göra att varje butik blir noga med att följa reglerna för att man inte vill förlora sin licens. är vissa butiker utlämningsställen åt Systembolaget. Vari skillnaden ligger att man skulle få sälja från ett eget lager är svårt att se. En licensiering skulle förenkla för många boende i glesbygd och även hjälpa små butiker på landsbygden att överleva.
mot · GY02So378 · 2010-10-14 00:00:00 — Slopat förbud mot homosexuella blodgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa förbudet mot homosexuella blodgivare. Bristen på blodgivare är akut. nekar vissa landsting homosexuella att bli blodgivare. Det handlar om en generell bedömning utan hänsyn till den enskilda individens hälsa. Flera undersökningar visar att homosexuella generellt sett är precis lika bra blodgivare som andra, och det finns ingen anledning att ha ett generellt förbud mot blodgivare från denna grupp. Det finns för övrigt även många heterosexuella personer som är olämpliga som blodgivare av olika skäl. Eftersom varje blodgivare testas regelbundet upptäcks olämpliga personer i förekommande fall. Varje blodgivare bör givetvis bedömas individuellt och inte uteslutas från blodgivning endast på grund av sexuell läggning. Detta borde tydligt markeras från regeringen.
mot · GY02So380 · 2010-10-22 00:00:00 — Tobaksrök i offentliga miljöer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera tobakslagen för att möjliggöra rökförbud i syfte att öka rököverkänsligas tillgänglighet till kollektivtrafik och offentliga miljöer. Den nationella handlingsplanen för ett tillgängligt samhälle innehåller målet att hela samhället ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Det innebär att alla arbetsplatser och offentliga miljöer ska vara tillgängliga. Trots detta möter astmatiker och allergiker många hinder i samhället och en del av hindren är luftburna. Rökförbudet på vissa platser har inneburit en förbättrad tillgänglighet för dessa grupper. Dock finns det offentliga mötesplatser i samhället som inte omfattas av rökförbudet. I passager till och från kollektivtrafik och entréer till offentliga byggnader kan stark rökdoft förekomma. För den som inte klarar röklukt minskar tillgängligheten. Exponering för tobaksrök tidigt i livet påverkar risken att utveckla allergi och astma. Det finns numera starka bevis för att passiv rökning leder till ökad risk för allergiska besvär i luftvägarna. Att tobaksrök leder till ökade allergiska besvär skulle kunna bidra till en förklaring till ökningen av allergier och astma. Tobakslagen har spelat en viktig roll för utvecklingen av rökfria offentliga miljöer. Dock synes det finnas brister i lagstiftningen. Det saknas stöd i lagstiftningen för att kunna införa rökförbud i passager som leder till kollektivtrafik om de passager och gångtunnlar kan klassas som inomhuscentrum. Till exempel kan pubar och restauranger vara lokaliserade i anslutning till gångpassager, vilket leder till att rökande gäster på lokalerna i fråga söker sig utanför restaurangen för att röka. Resultatet blir att vederbörande röker i en gångtunnel eller gångpassage där röken sprids vidare in i gångtunnelsystemet. Om tunneln eller passagen saknar dörrar mot utomhusmiljöerna anses det vara oförenligt med tobakslagen att införa rökförbud. Om det däremot finns dörrar så kan tobakslagen tillämpas och rökförbud införas. I det första fallet kan endast frivilliga åtgärder från fastighetsägarens sida införas såsom skyltning med rökning undanbedes. Det kan finnas både byggnadstekniska och andra skäl som omöjliggör lösningar med dörrar för att uppnå kravet på inomhuscentrum. Eftersom det inte finns möjlighet att med lagstöd i nuvarande lagstiftning förbättra tillgängligheten till kollektivtrafik och offentliga miljöer anser jag att tobakslagen bör ses över.
mot · GY02So381 · 2010-10-22 00:00:00 — Rätten till vård, omsorg och socialtjänst på finska tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stärka rätten till vård, omsorg och socialtjänst på finska, om tillgång finns till språkkunnig personal. ratificerade de två centrala folkrättsliga dokumenten om minoritetspolitik: ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Det innebar att slutligen erkände sina nationella minoriteter och deras språk, men det betydde också ett åtagande att värna om minoriteternas och minoritetsspråkens fortlevnad. Av de fem nationella minoritetsspråk som erkänner; finska, meänkieli (tidigare kallat tornedalsfinska), samiska, chib och jiddisch, är finska det största. och har en lång gemensam historia och många har under århundradena valt att flytta mellan länderna, eller inom som det var fram tills riket klövs 1809. Finska har alltid talats i sedan tidig medeltid inte bara i norra utan också i Bergslagen och i . fanns det enligt SCB i 436000 personer födda i eller med minst en förälder född i . finns en generell rätt för individer i hela att få äldreomsorg på finska, om kommunen har tillgång till språkkunnig personal. Det är ett steg i rätt riktning, och jag anser nu att det är dags att ge motsvarande rättigheter gällande annan vård, omsorg och socialtjänst. Inom vården, omsorgen och ställs den enskilda människan inför situationer där han eller hon ska sätta ord på sina djupt personliga förhållanden. Individen ska tala om sina problem eller berätta om kroppsliga eller psykiska symptom inför vårdgivaren eller . I dessa sammanhang är det särskilt viktigt att kunna använda sitt modersmål. Jag vill därför att invånare i hela landet ska få rätt att använda finska inom vård, omsorg och socialtjänst om kommunen eller har tillgång till finsktalande personal. Det skulle i första hand gälla primärvård, missbruksvård, psykiatri och handikappomsorg. Samma rättighet som gäller äldreomsorgen borde alltså utvidgas till dessa områden. En självklar förutsättning är att den finsktalande anställde har den yrkeskompetens som krävs för att möta individen i hans eller hennes situation. För att detta ska få genomslag i praktiken måste det offentliga också underlätta för alternativ med språkprofil att etablera sig. Tre saker är grundläggande: etableringsfrihet för alternativen, valfrihet för den enskilde och tillgång till information så att den enskilde kan utnyttja sin valfrihet. Därför är Alliansens valfrihetsreformer inom vård och omsorg särskilt viktiga för finsktalande. Lagen om valfrihetssystem (LOV), som genomförs i allt fler kommuner, har gjort det mycket lättare för den enskilde att välja privata alternativ med språkprofil. Ökad valfrihet har gjort att mer av makten lämnats över till den enskilda patienten som kan välja vård med språklig profil om så önskas. För att ytterligare underlätta för finsktalande vill jag att låter utreda möjligheten att ge invånare i hela landet rätt att få vård, omsorg och socialtjänst på finska inom verksamheter där det finns finsktalande personal.
mot · GY02So383 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell plan för att alla med glutenintolerans ska få samma möjligheter till behandling, oavsett var i landet man bor. Celiaki (glutenintolerans) är en kronisk sjukdom som orsakas av överkänslighet mot gluten och leder till skada på tunntarmen. Glutenfri kost är den enda behandlingsformen mot denna sjukdom. Gluten är ett protein i vete, råg och korn som personer med celiaki inte tål. Man räknar med att 1 av 100 svenskar har celiaki, glutenintolerans. Alla som har celiaki har inte fått diagnosen ställd ännu, så frekvensen av känd celiaki är lägre. Särskilt bland vuxna är mörkertalet stort. Den glutenfria kosten måste hållas livet ut eftersom celiaki är en livslång sjukdom. Det är viktigt att alltid följa dieten, annars kan man drabbas av näringsbrist och följdsjukdomar. med glutenfri kost blir slemhinnan oftast återställd och sjukdomssymtomen försvinner. är det ålder och bostadsort som avgör om patienten i fråga ska få ersättning för sina kostnader. Det är djupt orättvist. Barn får sina varor via men beror det på vilket landsting du bor i för att få merkostnadsersättning. Det har tidigare föreslagits i en statlig utredning att det ska utgå en nationell ersättning för att ge dem som drabbats av den livslånga sjukdomen förutsättningar att hantera sjukdomen, oavsett var i landet man bor. För att inte det ska bero på i vilken del av landet eller i vilket landsting eller region man bor bör man från nationell nivå se till att alla får samma behandling och ersättning.
mot · GY02So384 · 2010-10-20 00:00:00 — Lika rätt till IVF-behandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IVF-behandlingar oavsett var man bor. Ofrivillig barnlöshet är en sjukdom som innebär en livskris. finns det dock hjälp att få genom provrörsbefruktning, så kallad in vitro-fertilisering, IVF. Många barnlösa har på detta sätt blivit hjälpta och flera efterlängtade barn har fötts i genom denna behandling. Vilken hjälp och vilket stöd man får skiljer sig dock beroende på var i man bor. Detta är inte rimligt. I vissa landsting får ofrivilligt barnlösa tre IVF-behandlingar medan andra i samma situation i andra landsting bara får ett försök bekostat av landstingsmedel. Vill de senare fortsätta med IVF-behandling får de bekosta detta själv. Detta innebär att många som är ofrivilligt barnlösa och inte har råd att själv finansiera ytterligare behandlingar förblir barnlösa. Det är rimligt att man har samma rätt till IVF-behandling oavsett var i man bor. Jag anser därför att alla ofrivilligt barnlösa i hela ska ges lika rätt till IVF-behandlingar.
mot · GY02So385 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om PSA-test i hälsokontrollen för män . Den mest vanliga cancerformen bland män är prostatacancer. I drabbar den 9000 män . Många märker inte av några symptom när de fått sjukdomen. Detta i kombination med att prostatacancer är svår att diagnostisera gör den svår att upptäcka. I vissa fall har sjukdomen hunnit sprida sig till intilliggande organ innan den upptäckts, vilket innebär att den kan ha dödlig utgång. Därför är det viktigt med hälsokontroller för att upptäcka sjukdomen . PSA-testet är ett hjälpmedel för att upptäcka prostatacancer. Testresultatet kan ge en varningssignal som följs upp med ytterligare utredning. När man fått diagnosen prostatacancer ställs man inför svåra val. Man tvingas välja behandlingsmetod och olika behandlingsalternativ har olika biverkningar. Därför är det viktigt att patienten har möjlighet till att tala med olika läkare för att få en helhetsbild av behandlingsalternativen. Rätten till ett ytterligare yttrande, en second opinion, är viktig. Prostatacancer drabbar framför allt äldre män. Hälften är när de får diagnosen. Sjukdomen är ovanlig och förekommer nästan aldrig . För att öka chanserna för att sjukdomen upptäcks bör män erbjudas PSA-test i hälsokontroller.
mot · GY02So386 · 2010-10-20 00:00:00 — Bedömning av utländsk läkarkompetens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara inflyttade läkares kompetens. När det gäller utländska läkare och specialister inom läkarkåren är det viktigt att vi tar till vara deras kompetens på bästa möjliga sätt. Det finns även svenska läkare med en utländsk läkarexamen som arbetar utomlands men som kan tänka sig att flytta tillbaka till . Dessa grupper har behov av att validera sin utbildning för att kunna fortsätta sin yrkesutövning. För att detta ska ske så smidigt som möjligt måste reglerna för att etablera sig i förenklas, utan att avkall på säkerheten görs, när det gäller exempelvis bedömning av utländsk läkarkompetens och anpassning till svenska förhållanden på våra arbetsplatser. Snabbkurser i det svenska språket som inriktar sig på den terminologi som främst används inom yrkesutövandet är ett exempel. Vi har i vårt samhälle en mångfald av kulturer som tillför vårt samhälle nya erfarenheter och möjligheter. Vi behöver därför se till att våra myndigheter och andra instanser som medborgarna vänder sig till blir mer mångkulturella än .
mot · GY02So387 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spelberoendet. Olika spel med penninginsats är allmänt populärt i vårt samhälle. Det finns både vinnare och förlorare i dessa. De verkliga förlorarna är de som hamnar i spelberoende. Den som är spelberoende kan inte längre kontrollera sitt spelande och spelandet påverkar hela den beroendes liv, relationer, ekonomi och arbete. Spelandet och jakten på pengar till spel dominerar tillvaron, och den som är spelberoende löper risk att hamna i brottslighet för att skaffa fram pengar till skulder eller för att spela mer. Detta kan också innebära svåra konsekvenser för den spelandes familj och övrig omgivning. Man räknar med att det finns cirka 125 000 personer som är spelberoende i landet och antalet unga, som fastnar, ökar. Det är alltså inget litet problem för vårt samhälle. Trots det finns spelberoendet inte omnämnt i socialtjänstlagen. Möjlighet till hjälp och behandling är begränsad främst på grund av bristande resurser. Spelbolagen och andra spelarrangörer som tar in stora pengar borde vara med och finansiera den behandling som spelberoende behöver. Problemet med utländska spelbolag borde lösas med hjälp av gemensamma regler inom EU.
mot · GY02So388 · 2010-10-21 00:00:00 — Utökat skydd för barn i familjehem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat skydd för barn i familjehem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över socialtjänstlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om en kvalificerad person som tillvaratar barnens intressen kan utses vid familjehemsplaceringar. Barnen är vår framtid och vi måste tillgodose att de får en god uppväxt. Barnen bör alltid hamna i första rummet, vilket framgår i socialtjänstlagen 1 kap. 2 §: När åtgärder rör barn skall det särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Med utgångspunkt i barnets bästa nödgas det att påpeka att dessvärre inte alla barn får bäst omsorg i det biologiska hemmet. Då kan placering i ett familjehem vara ett alternativ. Dessa familjehem står under kommunens ansvar och kommunen tillser alla parters rättigheter. Vad som framgår av socialtjänstlagen är att familjehemsplacering primärt är en tillfällig lösning. Om situationen i det biologiska hemmet förbättras kan det bli aktuellt att barnet förs tillbaks dit. 6 kap. 5 §: När ett barn placeras skall det i första hand övervägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående. Vad som är bäst för barnet skall dock enligt 1 kap. 2 § alltid beaktas. Det finns flertalet uppmärksammade fall där kommuner eller socialtjänst verkat för de biologiska föräldrarnas önskan om att få tillbaka sitt eller sina barn. Det kan ifrågasättas om det i dessa fall alltid är till barnets bästa, vilket blir förödande för det enskilda barnet och kan innebära att barnet kommer till skada. Denna motion uppmärksammar ett behov att se över befintlig lagstiftning till skydd för barnen. Det bör utses en person som tillvaratar barnens intressen och rättigheter, liknande modellen med en god man. Barnens bästa måste komma före de enskilda föräldrarnas önskan, både de biologiska och de i familjehemmet. Även om lagen uttryckligen syftar till att barnens bästa kommer i första hand har verkligheten visat att så inte alltid sker. Jag ser därför ett behov av att regeringen ser över lagstiftningen i socialtjänstlagen för att ge utökat skydd för våra barn i familjehem.
mot · GY02So389 · 2010-10-20 00:00:00 — IT och ny teknik för att utveckla vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IT och ny teknik för att utveckla vården. Med en åldrande befolkning står hälso- och sjukvården inför stora utmaningar, dels att tillgodose fler krav och diversifierade behov, dels att utveckla vården. En avgörande faktor för att öka kvaliteten och tillgängligheten i vården är att effektivisera personalens arbete med hjälp av IT och modern teknik så att gamla rutiner digitaliseras och därmed ökar tiden med patienterna medan tiden med administrativa uppgifter minskar. finns goda exempel på hur IT effektiviserar vården med digitala journaler, tidsbokning och rådgivning via nätet etc. Men mycket mer kan göras. Patientsäkerheten kan förbättras med ny teknik som bl.a. kan undvika vårdskador. Med god säkerhet i systemen, exempelvis IT-stöd för rimlighetskontroller av läkemedel, minskar riskerna för felaktig medicinering, annars skulle exempelvis en nolla som hamnar fel kunna tiodubbla en dos. Genom IT kan patienterna själva skaffa mer kunskap om sin sjukdom. Ett mer mobilt arbetssätt bör också stödjas då vården har en hög andel stationära arbetsstationer, som vården i sig präglas av en rörlig arbetsprocess. Exempelvis skulle mobila vårdcentraler öka tillgängligheten och kvaliteten. Det är också viktigt att arbetet för att utveckla möjligheterna till hemsjukvård, som inkluderar egenvård och vård av anhörig, stärks. Det handlar om t.ex. kvarboende, förebyggande vård, rådgivning för egenvård och inte minst den roll IT kan spela i detta sammanhang. Med hjälp av videosamtal kan patienten komma i kontakt med vårdcentral eller specialistläkare, som vårdpersonal som besöker patienten kan kommunicera med specialister. Med medicinsk utrustning i hemmet kan resultaten skickas digitalt till vårdcentralen. Det ökar vårdens kvalitet och tillgänglighet samt sparar både tid och pengar som t ex många äldre får trygg daglig kontakt med vårdpersonal utan att behöva resa långt. Nya hälsotjänster i hemmet förbättrar inte bara vården utan kan också skapa nya jobb och exportmöjligheter. Det bör dock understrykas att olika IT-system ska kunna fungera tillsammans. Ökade krav på säkerheten bör tillföras och arbetet måste gå mot en standardisering. Det behövs bättre samverkan mellan involverade aktörer och en helhetssyn på hur vården kan utvecklas genom att använda IT och ny teknik. Det bör därför göras en översyn av hur arbetet med IT i vården fortgår och vad som behövs för att integrera IT och ny teknik som en naturlig del i den svenska hälso- och sjukvården.