mot · GY02C311 · 2010-10-26 00:00:00 — 3Äganderätten är grunden för ekonomisk utveckling6 3.1Lättare att köpa och sälja fast egendom6 3.3Stärk äganderätten vid mineralutvinning7 4Ett livskraftigt näringsliv på landsbygden8 4.6Ökade möjligheter för kvinnligt företagande10 4.14Långsiktig planering av markanvändningen15 4.15Gör landsbygden mer attraktiv för akademiker15 5God tillgång till service16 5.3Samverkan mellan lokalsamhällets aktörer17 5.4Förbättra förutsättningarna för lanthandlarna18 5.5Fler apotek på landsbygden18 5.7Förbättra tillgången till skolor19 7.3Revidera kommunallagen för ökad samverkan21 7.4Ökad flexibilitet i EU:s strukturfonder21 7.6Det statliga stödet till Folkrörelserådet21 7.7Utveckla den ideella sektorn21 8Den lokala kulturen och kulturarvet22 8.2Kulturen närmar sig medborgarna23 8.6De allmänna samlingslokalernas betydelse24 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastighetsägarna ska ges möjlighet att fritt sälja mark och bilda nya fastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den enskilde som fått ingrepp i sin äganderätt ska få del i vinsten när expropriation sker för att tillmötesgå privata företags vinstintressen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att markägarens rättigheter ska stärkas i samband med prospektering och utvinning av mineraler.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en tidsgräns bör införas för hur det får ta från att någon ansöker om koncession till dess att mineralutvinning får påbörjas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tydligare regler för att förhindra missbruk av allemansrätten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att fortsätta arbetet med att minska regelkrånglet för mindre företag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka möjligheterna till kvinnligt företagande på landsbygden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att säkerställa en långsiktig finansiering av snöskoterlederna.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgängligheten med kollektivtrafik till viktiga turistmål bör förbättras.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktiga planer för strategisk markanvändning bör skapas så att olika typer av verksamheter kan samexistera. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att skriva ned studieskulderna för personer som flyttar till stödområde A.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att postlagstiftningen ska förtydligas så att det inte blir möjligt att i praktiken ha olika priser eller villkor för boende i stad respektive på landsbygd.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att medborgarnas servicekrav, inte företagsekonomiska lönsamhetskrav, måste vara vägledande för den rikstäckande postservicen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det offentliga väl definierar sitt åtagande vad gäller välfärd, service och skydd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra förutsättningarna för lanthandlarna.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generösa så länge som bibehållen kvalitet kan garanteras.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förtydliga kraven på samarbete mellan länsstyrelserna och övriga statliga myndigheter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att de viktigaste statliga myndigheterna, främst polisen, och Arbetsförmedlingen, finns i varje kommun.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samordna offentlig service i lokala servicecenter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Posten bör få i uppdrag att tillhandahålla mobila servicepunkter till dem som bor utefter lantbrevbärarlinjer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva krav på landsbygdskonsekvensbedömning i Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla lokal förvaltning på olika håll i landet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunernas möjligheter att samverka med varandra ska utökas.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra stöden som ges genom mer schabloniserade.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla instrument för att lokalsamhället ska kunna dela på vinsterna från olika verksamheter som etableras i området.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att vara folkbokförd i mer än en kommun.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att säkra tillgången på bokbussar och bokbilar samt möjligheten till fjärrlån.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att öka möjligheterna att bevara kulturbyggnader.8 1 Yrkandena 3, 4, 6, 7, 14, 22, 25 och 26 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 5 och 23 hänvisade till MJU. 3 Yrkandena 8, 9, 12, 13 och 21 hänvisade till TU. 4 Yrkandena 11, 16 och 17 hänvisade till UbU. 5 Yrkande 15 hänvisat till FiU. 6 Yrkandena och 24 hänvisade till KU. 7 Yrkande 27 hänvisat till SkU. 8 Yrkandena 28 och 29 hänvisade till KrU. 3Äganderätten är grunden för ekonomisk utveckling För att leva som en förnuftig, fri och social varelse behöver människan kunna förfoga över egendom som möjliggör ett ordnat, tryggt och värdigt liv för henne själv och hennes närstående. Människan har rätt till sitt arbetes frukter och arvsrätt till frukterna av hennes föräldrars arbete och förvaltande. Äganderätten måste erkännas som en fundamental princip som måste beaktas vid alla politiska beslut. I jämförelse med andra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd för äganderätten. Förvaltarskapstanken är en av hörnstenarna i den kristdemokratiska ideologin. Äganderätt och förvaltarskap är två beståndsdelar som bär upp samhället och utgör kompletterande delar i en helhet. Allt ägande medför en moralisk skyldighet att förvalta och bruka det ägda på ett sätt som är förenligt med det gemensamma bästa. Ett spritt ägande innebär att människor inte är totalt beroende av privata kapitalägare, av bankerna eller av staten. De står ekonomiskt på fri grund. Detta är avgörande inte bara för människans ekonomiska frihet och relativa oberoende, utan också för hennes politiska frihet. Ju fler medborgare som är ekonomiskt fria, desto friare blir de i utövandet av sina politiska rättigheter. Denna ägandets dimension av frihet och oberoende kommer till starkast uttryck i det enskilda ägandet av fastigheter, jord, skog och realkapital. Ett utbrett och väl spritt ägande av jord och skog är därför inte bara ett kvitto på respekt för vars och ens rätt till egendom. Det utgör också den optimala grunden för ett i genuin mening fritt samhälle. Att stödja enskilt ägande av jord och skog ligger därför i hela samhällets intresse. Staten har därmed inte bara en skyldighet att skydda det privata ägandet. Staten bör även stödja spridandet av ett konkret enskilt ägande till så många som möjligt. 3.1Lättare att köpa och sälja fast egendom Alliansregeringen har avskaffat förköpslagen, som gav kommunen förtur vid marköverlåtelser. Lagen innebar orimliga administrativa kostnader som den försvårat försäljningar av mark mellan olika ägare. Ett fungerande ägande är beroende av en effektiv kapitalmarknad med låga ränte- och transaktionskostnader. Även kostnaden för fastighetsbildning bör vara låg. Långt in styrde staten med järnhand vem som kunde köpa en jordbruksfastighet och hur mycket man fick betala (prisprövning). Imitten av skedde en uppmjukning så att större fastigheter kunde bildas och att även mindre bitar jordbruks- och skogsmark kunde läggas till bostadsfastigheter. Likväl upplevs proceduren fortfarande som krånglig. Det behövs enklare regler för att även i praktiken genomföra en fri jorddelning. Fastigheter skall både kunna delas upp och läggas ihop utifrån olika markägares behov. Fastighetsägarna bör ges möjlighet att fritt sälja mark och bilda nya fastigheter. Detta skulle leda till att nytt kapital investeras i mindre skogsfastigheter och att nya aktörer söker sig till landsbygden. Genom marknadsmekanismerna kan därigenom fastigheter bildas som är ändamålsenliga och ekonomiskt bärkraftiga. Då det är frågan om att ändra markanvändningen, t.ex. för bebyggelse, behöver givetvis någon form av reglering finnas kvar i , och angränsande lagstiftning. Alliansregeringen har tagit ett viktigt steg mot stärkt äganderätt genom de förändringar i expropriationslagen som genomförs . Man höjer den ersättning som betalas vid expropriation och andra åtgärder där fastigheter tas i anspråk med tvång. Ersättningen ska i fortsättningen motsvara marknadsvärdet plus ett påslag på . Detta är ett viktigt steg på vägen för att stärka äganderätten. Men mer återstår att göra. Det är lämpligt att den enskilde som fått ingrepp i sin äganderätt skall få del i vinsten när expropriation sker för att tillmötesgå privata företags vinstintressen. En markägare ska inte komma i en sämre sits efter en expropriation för kommersiella ändamål än vad denne skulle ha haft efter en frivillig uppgörelse. Till skillnad från vad som gäller vid domstol är markägares möjligheter att biträdas av ombud vid lantmäteriförrättningar starkt beskurna. Detta ger resursstarka bolag ett övertag gentemot den enskilde markägaren. Det bör införas en rätt till rättshjälp för markägare vid lantmäteriförrättningar i samband med expropriation för kommersiella ändamål. 3.3Stärk äganderätten vid mineralutvinning Minerallagen tar för lite hänsyn till äganderätten. I , som är en av världens största producenter av mineraler, krävs alltid fastighetsägarens tillstånd innan arbeten får påbörjas på privat mark. Exploatören måste först sluta avtal med markägaren om ersättning för intrång och skada eller lösa in marken. Markägare bör ges rätt att yttra sig innan undersökningstillstånd beviljas. är det myndigheten som får avgöra ärenden om beviljande av undersökningstillstånd utan att någon annan sakägare än sökanden får tillfället att yttra sig. Vidare bör en arbetsplan upprättas i de fall fastighetsägare och sakägare kräver att en sådan upprättas. Det är orimligt att koncessionshavaren inte behöver betala någon avgift till fastighetsägaren. Den osäkerhet som fastighetsägaren försätts i bör ersättas i någon form. (SOU 2000:89) föreslog att avgiften skall vara 1procent av prisbasbeloppet per hektar och därefter 2procent. Detta förslag är rimligt, bland annat eftersom fastighetens affektionsvärde kan påverkas. Koncessionsinnehavaren bör också ersätta skada som föranleds av att en bearbetningskoncession beviljas. Oavsett den tid som förflutit efter det att bearbetningskoncession beviljats skall fastighetsägare kunna begära inlösen. Det är ett problem att överklagandeprocesserna kan ta . Det behövs därför en tidsgräns för hur det får ta från att någon ansöker om koncession till dess att mineralutvinning får påbörjas. Allemansrätten är av stor vikt för det rörliga friluftslivet och för människans känsla av samhörighet med naturen. I många fall missbrukas emellertid allemansrätten genom att träd fälls, sopor lämnas kvar och åverkan görs på natur eller odlingar. Detta är visserligen redan förbjudet, men svårt att beivra. Dessa övertramp sker ofta i samband med att någon utnyttjar annans mark för att bedriva kommersiell verksamhet, exempelvis vildmarksturism eller ridkurser. Det behövs ett tydligare regelverk för att förhindra sådant missbruk av allemansrätten. För att allmänheten ska ha rätt förståelse av allemansrätten är det viktigt att skolorna undervisar på ett tydligt sätt både om de rättigheter och om de skyldigheter som följer av allemansrätten. 4Ett livskraftigt näringsliv på landsbygden Landsbygden har på många håll i särskilt goda förutsättningar för att skapa ett gott företagsklimat. Det sociala kapitalet och det höga förtroende mellan invånarna i närsamhället skapar en kultur där man litar på varandra och där man lätt kan få igång affärer. Samspelet mellan civilsamhället och företagandet skapar starka bygder. Sådana starka bygder är viktiga att bevara och utveckla för framtiden. När det gäller samverkan inom exempelvis omsorg behöver vi ge ökad betydelse åt föreningsliv och civilsamhälle. Därigenom kan det sociala kapitalet växa till även i nya geografiska områden. Vid valet satte tillsammans med övriga allianspartier upp ett mål om att minska de administrativa kostnaderna för företagen med 25procent till 2010. Alliansregeringen har jobbat hårt för att nå målet men det återstår fortfarande en bit tills vi når målet. Regeringen har inrättat ett regelråd som granskar både nya och gamla regler. Rådet ställer frågorna: Behövs denna regel? Är den utformad på rätt sätt? Löser den det problem som den ska? Vilken kostnad innebär den för ett företag? Utifrån detta har man förenklat eller avskaffat ett antal olika regler som belastar företagarna. Bland annat kan nämnas möjligheten att redovisa moms kvartalsvis i stället för , slopat krav på att anmäla lediga platser till Arbetsförmedlingen samt förbättrade möjligheter att göra avdrag för inventarier. Revisionsplikten för 250 000 småföretag har slopats. De största minskningarna av regelkrånglet har skett inom jordbruksområdet. Där har regelförenklingarna inneburit en kostnadsminskning på totalt 3miljarder kronor för jordbruksföretagen i . Landsbygdsdepartementet bör arbeta på samma sätt med övriga verksamheter i samverkan med övriga departement. En viktig förutsättning för att skapa ytterligare arbetstillfällen bygger på tillgången till riskkapital. Bankernas benägenhet att låna ut pengar till landsbygdsföretag har minskat i takt med att befolkningsutvecklingen varit negativ. På landsbygden bedöms säkerheten för lån inte utifrån samma värderingsprinciper som i större samhällen. Det är viktigt att det finns kapitalförsörjning för alla olika typer av företagsamhet, även kooperativ och föreningsdrivna företag. Alliansregeringen presenterade en proposition, Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning, som innehåller förslag om riktlinjer för statens insatser för företagsfinansiering, information och rådgivning riktad till befintliga och blivande företagare. Riktlinjerna syftar till att öka effektiviteten i främjandesystemet inom dessa områden och renodla statens roll inom företagsfrämjandet. Utgångspunkten för statliga insatser för att främja företagsutveckling är att staten vill kompensera för brister i marknadens funktionssätt som kan hämma näringslivets utvecklingsmöjligheter och därmed konkurrenskraften. För att bättre möta de behov som finns av kvalificerade rådgivningstjänster läggs en större del av insatserna på mäklarfunktioner, t.ex. mentorskap och mötesplatser där rådgivning sker företagare till företagare. Statliga företagsfrämjande insatser ska mer regelbundet följas upp och utvärderas. Lagen om förmånsrätt vid konkurs har reviderats för att underlätta för småföretagen på landsbygden att få lån till sin utveckling. Det är dock fortsatt viktigt att belysa situationen för de mindre näringsidkare som inte äger mark eller annat fast kapital som kan ställas som säkerhet för lån. Enskilda individer bör ges möjlighet att skattebefriat spara på ett konto på . Dessa pengar ska enbart användas till exempelvis köp av nyemitterade aktier i onoterade bolag, samt grundkapital till att starta ett eget företag. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. De fristående sparbankerna med lokalkännedom utgör en viktig kapitalkälla för landsbygdsföretagen. Nya sparbanker försöker hitta samverkan över nationsgränserna men stöter på problem. Det är viktigt att nationell särlagstiftning inte lägger hinder i vägen för ett gränsöverskridande ekonomiskt gräsrotssamarbete. Alliansregeringen arbetar med att förbättra tryggheten för företagare. infördes därför ett antal förändringar som ökar tryggheten. För att underlätta övergången från anställning till företagande införs ett uppbyggnadsskede i sjuk- och föräldraförsäkringen för egenföretagare. finns inte reglerat i föreskrifter hur den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas under ett uppbyggnadsskede utan gör en bedömning. Tryggheten i arbetslöshetsförsäkringen stärks genom att den som startar ett företag efter start kan få arbetslöshetsersättning baserad på den inkomst som företagaren hade som anställd före starten. Reglerna för företagarnas föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning blir rättvis i förhållande till vad som gäller för anställda. Det blir enklare att göra uppehåll i näringsverksamheten och få arbetslöshetsersättning utan att verksamheten avvecklas. Inkomstgränsen för att bedriva näringsverksamhet som bisyssla till arbetslöshetsersättning tas bort. Arbetsgivaren får möjlighet att få ersättning från för sjuklönekostnader som överstiger den genomsnittliga sjuklönekostnaden som samtliga arbetsgivare har för sina anställda. Möjligheten att få skattereduktion för hushållstjänster, det så kallade RUT-avdraget, skapar försörjningsmöjligheter och breddar basen för befintliga företag. RUT-avdraget innebär att man kan få skattereduktion på halva arbetskostnaden för husarbeten men högst . När RUT-avdraget infördes var det en viktig framgång för , som länge arbetat i motvind för att få igenom denna möjlighet till vidgad arbetsmarknad. Även ROT-avdraget är viktigt för arbetsmarknaden på landsbygden. Genom att utföra olika typer av tjänster kan den enskilde företagaren skaffa sig en bredare bas för sin verksamhet och därmed stärka sin ekonomi. Den krets av tjänster som berättigar till skattereduktion bör vidgas. Detta skulle stimulera att fler tjänster går från svarta till vita och öka möjligheterna för dem som verkar på landsbygden att kombinera olika tjänster för att klara sin försörjning. 4.6Ökade möjligheter för kvinnligt företagande Regeringen lyfter i budgetpropositionen fram möjligheterna till kvinnligt företagande. Goda möjligheter till kvinnligt företagande på landsbygden är viktigare än någonsin om vi ska ha en levande landsbygd där alla kan försörja sig och leva. Dessa möjligheter bör stärkas. Genom att lägga ut mer arbete inom vård och omsorg på entreprenad ökar möjligheterna för företagande i glesbygden. Framför allt gäller detta kvinnors möjligheter att starta vårdföretag. Även det sociala företagandet, där samverkan sker mellan privat och ideell sektor och offentlig verksamhet, har stor framtida utvecklingspotential. Införandet av lagen om valfrihetssystem (LOV) innebär ökade möjligheter inte minst för kvinnor att starta och driva företag. Skolan ska ge insikt i och kunskap om föreningsliv och entreprenörskap. Genom medverkan i regeringen har entreprenörskap integrerats i skolans undervisning. För elever som saknar kontakt med företagare i sin släkt eller omedelbara närhet kan det kännas avlägset att tänka sig att bli egen företagare. Därför är skolans roll så viktig. Alliansregeringen har sänkt arbetsgivaravgifterna generellt med en procentenhet och halverat den för ungdomar . Ytterligare steg bör tas. Någon form av sänkning bör genomföras för att gynna småföretagande och nyanställningar. Det skulle öka möjligheterna för bonden att anställa den som ska ta över gården, för den som gör egen ost att anställa en medhjälpare och så vidare. Ett levande jordbruk håller landskapet öppet. Nästan alla svenskar anser att det skulle vara en stor förlust om jordbrukslandskapet växte igen. Det öppna landskapet har också stor betydelse för turistnäringen och annat företagande på landsbygden. Ett inhemskt svenskt jordbruk innebär en försäkring om att livsmedelsförsörjningen skall kunna fungera i hela landet även om blir avskuret från omvärlden. Därför måste en rimlig kapacitet för jordbruksproduktion upprätthållas inom landet. Det svenska jordbruket har också en viktig roll i den globala livsmedelsförsörjningen. Världsbefolkningen ökar i antal, och beräknas uppgå till 9miljarder vid seklets mitt. Ändrade matvanor med mer kött medför en ökad efterfrågan på jordbruksmark för foder. Världens bönder måste nästan fördubbla sin produktion av mat, foder och fiber till 2050 för att möta en växande efterfrågan. I takt med den befarade klimatförändringen kan vi förvänta oss att jordbruket i de tempererade länderna kommer att spela en större roll för livsmedelsproduktionen. är pådrivande för att lyfta av den ryggsäck med skatter och pålagor som innebär en konkurrensnackdel för de svenska bönderna i förhållande till sina kollegor inom EU. Alliansregeringen har avskaffat skatten på handelsgödsel fr.om. Uppburen skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel återförs till jordbruksnäringen . Medlen används liksom tidigare till i första hand tillämpad forskning, utvecklingsverksamhet och rådgivning för ändamål som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk. Tack vare maktskiftet 2006 utbetalas EU:s gårdsstöd under rätt kalenderår. S-regeringar tog sig friheten att låna de svenska böndernas pengar för att trixa med redovisningen av statsbudgeten. Det bör fastställas att 1december ska vara deadline för när gårdsstödet skall betalas ut till de svenska lantbrukarna. Alliansregeringen har initierat en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där det ekologiska jordbruket har en viktig roll. Istället för kortsiktiga stöd vill vi initiera en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samexistera inom samma företag. Både det ekologiska och det konventionella jordbruket behövs i . Jordbruket har ett ansvar att långsiktigt förvalta odlingsmark, vatten, flora och fauna så att dessa inte utarmas av ensidiga produktionsmetoder. Viktiga näringsämnen som kväve och fosfor ska vara i balans för att minimerar läckage till vattendrag och den känsliga . Genom främst frivilliga vattenvårdsinsatser kan jordbruket medverka till att uppnå målen i EU:s vattendirektiv. Att bevara den biologiska mångfalden är väsentligt, och här kan det konventionella jordbruket lära av det ekologiska. Jordbrukets främsta roll kommer alltid att vara att producera livsmedel som efterfrågas av konsumenterna. Ekologiskt jordbruk medför oftast en mindre belastning på miljön vad gäller växtnäringsämnen. Den ekologiska modellen för jordbruk har en rad andra fördelar, exempelvis ökad biodiversitet i jordbrukssystemet, och underlättar därmed för möjligheterna att nå målen i EU:s vattendirektiv. Den kunskap som uppstår inom det ekologiska jordbruket kan användas för att öka hållbarheten också inom det konventionella jordbruket. För att stimulera till ekologiskt jordbruk såväl som konventionellt krävs ett förenklat regelsystem och en ökad satsning på forskning och utveckling. EU:s landsbygdsprogram har ett klart fokus på de gröna näringarna, något som krävt. Naturvårdens värde för näringslivet skall lyftas fram genom att resurser ur landsbygdsprogrammet används för att också marknadsföra dessa värden som en tillgång för besöksnäringen. Behovet av stöd till mindre gynnade områden är fortfarande mycket stort.