ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02So264 · 2010-10-20 00:00:00 — Öppna kvalitetsregister i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öppna kvalitetsregister i vården. Patienter i olika delar av landet får inte vård på lika villkor. Tvärtom finns det stora skillnader i väntetider och medicinsk behandlingspraxis både inom och mellan landstingen. Att vissa vårdgivare tillhandahåller vård av en exceptionellt hög kvalitet eller mindre förekommande specialiteter är någonting mycket positivt. Tyvärr finns det såväl dalar som toppar i den svenska vården. Vårdgivare som inte lever upp till ställda krav avseende såväl kvalitet som tillgänglighet är en del av verkligheten för landets patienter. I många länder finns öppna , vilka syftar till att ge medborgarna möjlighet att ta del av redovisning av hälso- och sjukvårdens resultat och kvalitet. Arbete med liknande system har även påbörjats i delar av vårt land, men finns inget heltäckande system på nationell nivå. Öppnare resultatredovisning bidrar till att utveckla kvaliteten och effektiviteten i sjukvården. Detta skulle stimulera alla som arbetar i vård och omsorg att ta del av den egna verksamhetens resultat, vilket är en förutsättning för att de skall kunna vara delaktiga i att utveckla verksamheten. Öppna jämförelser har blivit ett av våra viktigaste verktyg för att förbättra vården och omsorgen. I takt med att allt mer av fria val införs inom vård, omsorg och sociala tjänster ökar också behovet av att medborgare får tillgång till information, för att hitta det som passar bäst och eller har högst kvalitet. Olika intressenter har olika behov av information om hälso- och sjukvårdens kvalitet, resultat och tillgänglighet. Patienter och övriga medborgare efterfrågar information om kvaliteten för att kunna göra informerade val av vårdgivare och för att kunna medverka i beslut av betydelse för den egna hälsan. Vårdgivarna å sin sida behöver information om kvalitet och resultat för egen kontroll samt verksamhetsutveckling. Genom att låta såväl vårdgivare som vårdtagare rapportera till ett gemensamt registersystem kan en så rättvisande bild som möjligt ges av skillnaderna i svensk vård. Med nationella jämförelser i öppna kvalitetsregister kan man lätt styrka och utvärdera huruvida invånarna i vårt land får en likvärdig vård. Med tydliga indikationer på var vården är tillfredsställande respektive undermålig kan jämförelser och vidare uppföljningar göras. Även erfarenhetsutbyte och forum för utveckling är en naturlig följd av ett införande av öppna kvalitetsregister i vården. Vidare kan öppnare jämförelser tjäna till en generell kvalitetshöjning då vårdgivare ej vill pekas ut som mindre kvalitativa i sina behandlingar. Jag föreslår därför att tar fortsatt ställning för öppna kvalitetssystem, där jämförelser kan göras mellan olika vårdgivare. Genom att göra resultatredovisningarna mer öppna och lättillgängliga kan vi stärka patientens ställning i vården.
mot · GY02So265 · 2010-10-20 00:00:00 — Organiserande av vården efter patientflödena tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att organisera vården efter patientflödena och om att sätta patienten i centrum. Svensk sjukhusvård är oftast organiserad klinikvis med kliniker för kirurgi, medicin, ortopedi osv. Stuprörs- och avdelningstänkande har traditionellt kännetecknat svensk sjukhusvård, även om det har växt fram nya organisationsmodeller. När sjukhusvården är traditionellt organiserad, klinikvis, finns risken att vårdplatserna inte utnyttjas optimalt. En avdelning kan ha lediga platser, medan det är överbeläggning på en annan. Multisjuka patienter med flera diagnoser och som behöver kompetens från flera kliniker och specialister kan komma i kläm. Informationen och samarbetet kan också vara bristfälligt. Därför behövs ett nytänkande, där vården organiseras efter patientflödena och patientens upplevelse istället för efter avdelningstänkande. Köer skulle kortas och tillgängligheten blir bättre om vården organiserades som en sammanhållen kedja där IT håller samman informationen och där alla aktörer i kedjan har tillgång till information om patienten. Logistiska kedjor ska vara uppbyggda kring olika sjukdomar med exempelvis en för stroke, en för höftleder, en för diabetes etc. Vårdgivaren ska oavsett var patienten befinner sig kunna lägga in aktuell information mm. Jag menar att vi bör verka för att specialisten kommer till patienten istället för att patienten flyttas runt mellan olika avdelningar. Resursutnyttjandet och samverkan blir bättre. Multisjuka får en mer samman hållen vård. Patienten sätts i centrum.
mot · GY02So266 · 2010-10-14 00:00:00 — En jämställd och likvärdig vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en jämställd och likvärdig vård. Utvärderingar och uppföljningar gjorda av visar att kvinnor i betydligt större omfattning än män uppsöker läkare. Kostnaderna för kvinnors läkarbesök är även, totalt sett, högre än för män. Trots detta får män ofta nyare och därmed dyrare läkemedel än kvinnor. rapporterar kvinnor oftare biverkningar och läkemedelsrelaterad sjuklighet än män. Dessa exempel är bara några få i raden som pekar på att den svenska vården är sämre anpassad till kvinnors behov och förutsättningar än till mäns. Det är för mig oacceptabelt att könet ska styra och i slutänden avgöra kvaliteten och träffsäkerheten på den vård som erbjuds landets sjuka. Det kan antagas att kvinnors mer frekventa vårdnyttjande speglar en frustration över bristande omhändertagande och en mindre effektiv vård. Ett exempel på detta är hur kvinnor med kroniska smärttillstånd upprepat vänder sig till den öppna vården. Jag anser att vi mer måste uppmärksamma skillnader mellan könen i vårdens bemötande. Kvinnor och män ska erbjudas och ges jämställd och likvärdig vård. En viktig del i detta är att utprovning av läkemedel ska ske på både kvinnor och män. är män föremål för en stor majoritet av all läkemedelsutprovning, trots att kvinnor och män ofta uppvisar olika symtom vid samma sjukdom. I slutänden innebär det minskad träffsäkerhet och sämre resultat vid läkemedelsbehandling av kvinnor. Vidare anser jag att nya behandlingsmetoder, läkemedel och diagnostik också ska anpassas utifrån kvinnors villkor, någonting som sker allt för sällan . Kort sagt efterlyser jag att genusperspektivet ska genomsyra vården på ett naturligt sätt. I allt ifrån vård och omsorg till forskning och medicinsk utveckling bör man i större utsträckning ta hänsyn till både mäns och kvinnors behov och förutsättningar.
mot · GY02So267 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på det nationella planet fortsätta att prioritera läkemedelsinformation för äldre. Alliansregeringen har inlett ett ytterst viktigt arbete för landets alla äldre. Men arbetet måste fortsätta för att fler ska kunna leva ett gott liv. För många äldre innebär medicinering att de kan leva ett gott liv trots fysisk eller psykisk ohälsa. Bland de boende på särskilda boenden är det snarare en regel än ett undantag att inta mer än tio olika mediciner. Läkemedelsanvändning är dock i många fall komplicerat och kan medföra betydande hälsorisker. Bristande information vid läkemedelsanvändning kan ofta leda till såväl övermedicinering som onödiga kostnader för såväl den enskilde som samhället i stort. Mer än var fjärde äldre patient får enligt läkemedel som är direkt olämpliga för äldre människor. Problem av denna karaktär konstaterades av bland andra . I lokala försök har man försökt motverka de potentiella problem som felanvändning av läkemedel kan medföra. Inom ramarna för dessa har man analyserat och diskuterat patienters totala läkemedelsanvändning i samråd med läkemedelskunniga, för att på så sätt förhindra att mediciner nyttjas i kombinationer som är kontraproduktiva eller rent av skadliga för patienten. Enligt försökens utvärderingar har denna typ av läkemedelsinformation entydigt lett till positiva effekter såsom mindre läkemedelsbehov och minskade symptom. I en av studierna sjönk läkemedelskostnaderna för läkemedelsbrukarna med per vårdtagare till följd av upptäckter av tidigare övermedicineringar. Kort sagt leder läkemedelsinformation för äldre ofta till oförändrat eller ökat välbefinnande, till en minskad läkemedelskostnad. En studie gjord vid visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar där patienten är beror på läkemedelsbiverkningar. genomförs läkemedelsgenomgångar i en handfull kommuner och landsting runt om i . Utfallen och attityderna kring dessa är entydigt mycket goda och tyder på att liknande resultat skulle kunna uppnås i övriga landet. Då kunskapen om dessa verksamheter är liten och oförankrad menar jag att frågan om läkemedelsinformation för äldre bör lyftas till det nationella planet. Med anledning av ovanstående menar jag därmed att en fortsatt riksomfattande satsning på läkemedelsinformation bör prioriteras. Fler kommuner och landsting bör göra läkemedelsgenomgångar. Detta skulle medföra långtgående effekter för sjuka, såväl ekonomiskt som i höjning av livskvalitet.
mot · GY02So270 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga kommunens ansvar för en person som beviljats boende enligt LSS. Enligt kommunallagen får kommuner endast svara för insatser som ges den egna kommunens invånare. Därmed är kommunerna förhindrade att bekosta vård och omsorg åt en individ som är bosatt i annan kommun. Dock finns ett undantag i 17 a § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), vilket möjliggör köp av boendeplatser för vård som inte kan erbjudas i den egna kommunen. I landet finns ett tjugotal små kommuner med specialiserade vårdboenden där ett flertal av de boende är placerade av en annan kommun än den kommun där vårdboendet är beläget. har det visat sig att flera av de placerande kommunerna sagt upp avtal som tecknats mellan kommuner och vårdboenden, vilket ytterst drabbar de vårdbehövande. För att få behålla en vårdplats tvingas de att skriva sig i den kommun där vårdboendet är beläget. Detta i sin tur vältrar över kostnaderna på kommuner med specialiserad vård. För många små kommuner innebär detta en tung ekonomisk börda. En rimlig tolkning är förstås att åtagandet är livslångt och att den placerande kommunen därför ska bära kostnadsansvaret till dess vårdbehovet upphör. Eftersom oklarheter råder bör detta förtydligas i LSS. Frågan har behandlats i propositionen Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet, , men problematiken kvarstår och inga åtgärder har vidtagits. Med propositionen föreslår regeringen inte någon ändring i bestämmelserna om kommuners ansvar för LSS-insatser för personer som beviljats boendeinsats i annan kommun, men anser att frågorna kräver ytterligare överväganden.
mot · GY02So271 · 2010-10-15 00:00:00 — Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning av öl, vin eller annan alkohol. Turistnäringen är på uppåtgående i . Med all sannolikhet kommer den att fortsätta att växa, inte bara i storstadsnära miljöer utan även på mindre orter och på landsbygden. Detta ger hela landet möjligheter att utveckla nya näringar. Regeringens uttalade vilja är att ska bli ett matland. Därför är det särskilt glädjande att antalet livsmedelsförädlare ökat och fortsätter att öka. Tack vare kreativa människor finns det goda möjligheter för svenska och utländska turister att besöka olika typer av småskaliga livsmedelsförädlare samt öl- och vintillverkare. I samband med gruppbesök eller enskilt besök hos en förädlare finns det möjlighet att göra inköp av produkter som t.ex. ost, sylt, mjöl och annat. Dock saknas möjligheten att köpa med sig en flaska öl, vin eller annan alkoholhaltig dryck vid besök hos öl- och vinproducenter, p.g.a. den svenska alkohollagstiftningen. För många utländska turister är detta obegripligt. Den som turistar i andra europeiska länder som t.ex. , , eller har möjlighet att besöka vingårdar, öltillverkare och brännerier. I samband med besöket finns också möjlighet att göra inköp av öl, vin och annat. Det borde vara möjligt att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker även i . Förslagsvis skulle det kunna lösas genom försäljning av flaskor med en begränsad storlek eller i presentförpackningar tillsammans med glas.
mot · GY02So272 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att förbättra samordningen av äldrevård. Det är positivt att regeringen tar äldres hälsa på allvar och att stora satsningar har gjorts i syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Äldre är de största konsumenterna inom vårdsektorn och många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem dvs. det som man brukar kalla multisjuka. Äldre möts dock ofta av fragmenterad vård med flera vårdgivare inblandade, och en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar på att så mycket som en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser. Framför allt är det en stor personlig förlust för de patienter som ibland förlorar flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. En helhetssyn är nödvändig för att undvika såväl onödigt lidande som ett slöseri av resurser. En samordning av äldrevård skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I denna vårdkedja bör också särskild geriatrisk kompetens och kunskap kunna förmedlas då symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärt. Av denna anledning borde regeringen göra en översyn av hur vi kan skapa en bättre samordning av äldrevård. Livskvalitet och ett värdigt åldrande bör vara en självklarhet i vårt land.
mot · GY02So273 · 2010-10-19 00:00:00 — Förbättrad rehabilitering av patienter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur rehabiliteringen av patienter kan förbättras. Människor utsätts för mycket stress och press både i hemmet och på arbetet, vilket leder till såväl kroppsliga som psykiska konsekvenser och sjukdomstillstånd. Den psykiska ohälsan ökar, inte minst hos barn och ungdomar. Regeringen fastslår, helt riktigt, att samarbetet mellan folkhälsopolitik, rehabilitering och kulturpolitik är angelägen. Utgångspunkten är att vi kan förbättra människors hälsa och möjlighet till rehabilitering genom kultur på recept. Det är positivt att regeringen lyfter fram att och har uppdrag att utveckla och ytterligare förbättra arbetet inom området folkhälsa och kultur men även att man nu gör försök med kultur på recept på vårdcentraler i och . Det innebär att bl.a. tillgängliggöra nya arbetsmetoder och fortbildning, i synnerhet inom sjukvården. Det är extra glädjande att regeringen ger stöd till denna försöksverksamhet. Detta bör följas av fler inom närsjukvården i övriga landet för att minska ohälsan. Människors välbefinnande påverkas även av miljön de vistas i. I sjukvården bör därför kultur finnas överallt och vara ett naturligt inslag i byggplaneringen. Att fylla vårdmiljön med såväl stora som små konstverk, i allmänna utrymmen och i patienternas rum, är en underskattad metod att påskynda tillfrisknandet. Att beskåda ett konstverk man ligger sjuk eller genomgår en behandling kan skapa ett lugn som inte ska underskattas. Detta är inga svåra saker att åstadkomma men lätta att glömma bort. Många sjukhus och andra vårdinrättningar intresserar sig numera för kulturens möjligheter att påverka patienternas hälsa. Såväl den nära kulturen, i form av böcker, konst och musik, som den yttre sjukhusmiljön, i form av arkitektur och inredning, påverkar patienter och personal. De flesta konstformer manar till kommunikation och eftertanke, vilket verkar stimulerande för alla människor som befinner sig i sjukhusmiljön. Kroniska smärttillstånd kan förbättras genom t.ex. musik enligt forskning på befolkningen bl.a. i . Det är bra att fler och fler öppnar ögonen för hur vi kan förbättra människors hälsa och möjlighet till rehabilitering. Viktigt är att människor får den bästa och mest optimala rehabiliteringen med stark anknytning till de nyaste rönen inom forskningen. Ett område är hur kulturen kan påverka rehabiliteringen. Det är dags att ge fler tillgång till kultur inom sjukvården, vilket visar sig förebygga ohälsa och verkar positivt för människors läkeprocess.
mot · GY02So274 · 2010-10-20 00:00:00 — Vård på lika villkor för kvinnor och män tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vård på lika villkor. Det är upprörande för mig som kvinna att vår skattefinansierade vård i inte är jämställd. utgör mannen för vård och medicinsk forskning detta trots att hälften av befolkning är kvinnor! Denna ojämställdhet innebär en stor risk för kvinnor som är i behov av hälso- och sjukvård. I medicinska uppslagsverk och liknande står att läsa att ett ringformat utslag runt ett fästingbett är ett klassikt tecken på borrelia. Det som är mindre känt är att utslaget hos en fästingbiten kvinna sällan är ringformat. I själva verket är det jämnrött med en mörkare del i mitten. Detta är ett exempel på den otillräckliga kunskap som finns om kvinnors besvär och symptom. Tillgången till utredning och behandling av ett flertal olika sjukdomar är sämre för kvinnor än män. Kvinnor får dessutom vänta än män för att få tid hos allmänläkaren, både vid akuta och icke akuta besvär. Chansen är mindre för kvinnor än män att få nyare, bättre och dyrare läkemedel. Detta är endast några av de skillnader som framkommer i den genusmedicinska kunskapsöversikt som Kommuner och Landsting presenterade. Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1997:142) är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Det kan konstateras att det finns allvarliga brister när det gäller måluppfyllelse av lagen. Kvinnor får inte vård på lika villkor som män. har patienterna makt att själva välja vård, antingen i eller utomlands. Det är en bra möjlighet för patienterna men vi kan inte godta att kvinnor tvingas till vård i andra länder på grund av landstingens tillkortakommanden. God skattefinansierad vård till alla, oavsett kön, ingår i den svenska välfärden. Den ska vi vara rädda om. Regeringen arbetar för införande av öppna kvalitetsredovisningar och jämförande av vårdens prestationer. Det är viktigt att det blir obligatoriskt att delta och att kön är ett av kvalitetsområdena i redovisningarna. På så sätt kan kvalitetsredovisningarna bli ett viktigt redskap för en jämställd hälso- och sjukvård. Med öppna kvalitetsredovisningar finns möjligheter för såväl patienter och landsting som uppdragsgivare att jämföra vården inom och mellan län. Då får patienten makt att välja den vård som är bäst utifrån patientens behov. För kvinnor borde detta motsvara en jämställd vård. Kvalitetsredovisningarna ger också landstingen en morot att bedriva en mer jämställd vård och medvetandegöra sin personal.
mot · GY02So275 · 2010-10-19 00:00:00 — som försökslän för kultur på recept tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till ett försökslän för kultur på recept i sjukvården. Kultur ska inte ses bara som något trevligt, något som berikar livet i allmänhet och stimulerar intellektet. Ett aktivt kulturliv har hälsogynnande effekter. Att så är fallet är ställt utom allt rimligt tvivel. Och nog förefaller det som om frågan om kultur och hälsa håller på att växa till sig i betydelse, inte minst politiskt. Det ser vi i kulturpropositionen Tid för kultur. Där lyfts kulturens betydelse för hälsan fram på ett bra sätt. Detta sker parallellt med den ökade forskningen på området. Ett svenskt lärosäte som utmärker sig och ligger i framkant är . De forsknings- och utbildningsstrategier som fastställts för att stärka konkurrenskraft identifierar ett antal styrkeområden där man ser stor framtida potential. Forskning kring kultur och hälsa är ett av dessa styrkeområden. Detta placerar glädjande nog och långt fram inom denna tvärvetenskapliga forskning. är också ett av de lärosäten i som faktiskt erbjuder kurser med bäring på rehabilitering, kultur och hälsa. I den politiska sfären får också kulturens betydelse för hälsan allt större utrymme. Regeringen satsar en miljon på att införa kultur på recept på försök på vårdcentraler i och . Jag vill föreslå att man går vidare med detta i ett helt län och vill lyfta fram som tidigt började arbeta med hälsofrågor och fysisk aktivitet på recept. Det används nu på alla vårdcentraler i , både offentliga och privata, och är en bra grund för att genomföra även kultur på recept.
mot · GY02So276 · 2010-10-18 00:00:00 — Dyslektikers rätt till stöd och hjälpmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dyslektikers rätt till stöd och hjälpmedel från landstingen. Endast hälften av landsting erbjuder hjälp till barn med funktionsnedsättningen dyslexi. Det visar en granskning som gjorts av . Förbundet menar att vi i har en skollag och en hälso- och sjukvårdslag (HSL) som skall gälla lika för alla medborgare och att det därför är märkligt och oacceptabelt att landstingen tolkar HSL så olika. Landstingens agerande leder till att många barn och ungdomar inte får den utredning och det stöd de behöver, visar granskningen. För andra är väntetiden alltför lång upp till om en utredning, ofta efter en lång kamp, äntligen beviljas. När stödet slutligen kommer, kan det vara alldeles . De färdigheter i läsning och skrivning man går miste om i tidiga skolår går aldrig att reparera helt. Berörda landsting motiverar sitt ointresse med att detta är kommunernas uppgift enligt skollagen eller också ger de andra tvivelaktiga förklaringar. menar att landstingen aldrig kan avhända sig sitt ansvar enligt HSL, såvida inte detta är avtalat och skatteväxlat och man är förvissad om att kommunen träder in enligt HSL. Alltför många barn ramlar mellan stolarna. Kommunerna har enbart ansvar enligt skollagen, men i svårutredda och svårbehandlade fall av läs- och skrivsvårigheter måste sjukvården träda in med sina expertkunskaper och hjälpmedelsresurser. Landsting i alla delar av landet bör ta sin del av ansvaret för att ge stöd och tillhandahålla hjälpmedel till dyslektiker.