ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K249 · 2010-10-22 00:00:00 — Oberoende i den kommunala revisionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra kommunallagen i syfte att stärka oberoendet i den kommunala revisionen. I syfte att stärka oberoendet i den kommunala revisionen beslutade att den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige inte ska vara valbar som revisor inom den kommunen eller det . Lagändringen träder i kraft och är ett steg i rätt riktning mot en mer oberoende revision. En stor del av de offentliga tjänsterna finansieras via kommunalskatten. Det är viktigt ur ett medborgarperspektiv att dessa skattemedel används effektivt och till det som de är ämnade. För att följa upp detta är den kommunala revisionen ett viktigt kontrollorgan. Trots förändringar i lagen kommer revisionen fortfarande att vara starkt kopplad till de politiska partierna och de folkvalda. Kommunallagen bör förändras för att ytterligare stärka oberoendet. Det är därför tid för någon form av extern yrkesrevision, antingen genom upphandlade revisionsföretag eller genom anställda yrkesrevisorer i någon offentligrättslig organisation. Detta är till viss del redan utrett i Statskontorets rapport mer oberoende kommunalrevision analys av tänkbara åtgärder som överlämnades till regeringen . Där föreslog man att vid extern yrkesrevision bör fullmäktige utse en revisionsberedning som har i uppgift att bereda revisionsärenden inför fullmäktiges beslut. Man föreslog ytterligare att beredningens uppgifter bör vara att föra en dialog med yrkesrevisorerna samt att redovisa ett underlag för fullmäktiges beslut avseende ansvarsprövningen. Det är viktigt att varje skattekrona används effektivt och att detta utvärderas och följs upp av andra än politikerna själva. Därför bör oberoendet stärkas genom en förändring av kommunallagen i enlighet med detta. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02K250 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skilja från partipolitiken. avslutades en lång tradition där stat och kyrka var fast knutna till varandra. Även om en förändring av grundlagen och förändringen av kyrkoordningen gjorde tydligt att stat och kyrka skulle separeras så kan man ändå skönja att politiseringen av kyrkan snarare har stärkts . Att staten bör vara sekulär finns det en stor politisk enighet om. Men att kyrkan bör vara ett trossamfund utan påverkan av partipolitiska strukturer och ideologier verkar vara svårare för politiker att acceptera. Därför styr de politiska partierna kyrkan och partierna kan, då de har majoritet i kyrkomötet, även forma kyrkans teologiska profil och dess ställningstaganden i etiska frågor. Detta är en rest och kvarleva från statskyrkans tid. Denna sammanblandning av kyrka och partipolitik sticker ut särskilt eftersom det endast är ett enda av alla trossamfund som styrs på detta sätt. Det är tid att fullfölja separationen mellan stat och kyrka. I vårt moderna samhälle där myndigheter, stat och kommun är sekulära borde det vara självklart att de politiska partierna inte har makten i kyrkan. bör därför tydligt deklarera en viljeinriktning att skilja från partipolitiken. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02K254 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategier för myndigheternas opinionsbildning och informationsarbete. De statliga myndigheternas opinionsbildande verksamhet har diskuterats . Ofta har diskussionen handlat om de kostnader som är förknippade med myndigheters opinionsbildning, där allt från annonskampanjer till konsultarvoden redovisats i den offentliga debatten. En myndighets verksamhet måste präglas av neutralitet och saklighet, både i den verksamhet man bedriver och i kommunikationsarbetet. Det är viktigt av många skäl, men inte minst riskerar medborgarnas tilltro till statliga myndigheter att urholkas om de uppfattas som partiska. Det är dessutom ett demokratiproblem om opinionsbildning bedrivs av myndigheter snarare än av människor, intresseorganisationer och politiker. Att renodla myndigheternas roll har varit en prioriterad uppgift för regeringen och många steg i rätt riktning har tagits. Myndighetsöversyner har minskat problemen och i den förvaltningspolitiska propositionen fastslås också behovet av tydligare styrning av myndigheternas informationsverksamhet. Det finns emellertid många myndigheter i och exemplen på hur de på olika sätt bedriver egen opinionsbildning är fortfarande många. och är tydliga exempel på myndigheter som bedriver omfattande opinionsbildande verksamhet. Inte minst gäller det hänvisningar och uppmuntran till vidare läsning eller tips och rekommendationer från myndigheten. hänvisar på sin webbplats till tiotalet utomstående organisationer, varav flera är vinstdrivande aktiebolag. Rekommendationerna gäller allt från tips på hur medborgare bör resa och förflytta sig till vilket typ av kost som rekommenderas. Även bedriver liknande verksamhet och myndigheten har kritiserats för att ha alltför nära kopplingar till läkemedelsindustrin. Slutsatsen är därför att myndigheternas kommunikation och opinionsbildning även fortsättningsvis bör uppmärksammas av regeringen. Vi ska i samhället alltid föra en öppen och uppriktig diskussion om allt från flygets miljöpåverkan till tobakrökningens skadeverkningar, men den diskussionen ska föras av intresseorganisationer och i samhällsdebatten i övrigt. Myndigheternas roll måste renodlas till att ge opartisk och neutral information. Ingen ska kunna misstänka att en statlig myndighet påverkas i sin kommunikation av vem som för tillfället ropat högst eller vilken intresseorganisation som har bäst kontakter med myndigheternas personal. Mot ovanstående bakgrund bör regeringen fortsätta sitt arbete med att se över myndigheternas kommunikationsarbete. Vidare bör regeringen se över hur strategierna för myndigheternas informationsarbete kan förtydligas och förankras, samt överväga om detta ska ske inom ramen för myndigheternas regleringsbrev eller på annat sätt. i (M)
mot · GY02K255 · 2010-10-19 00:00:00 — Beviljande av tjänstledighet för riksdagsledamöterna tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna för ledamöternas ledighet. har beslutat att inte bevilja ledamoten (S) tjänstledighet med hänvisning till att en stor del av den aktuella ledigheten inte avser föräldraledighet med föräldrapenning. Beslutet grundas på praxis, eftersom det varken i riksdagsordningen eller i någon annan författning finns bestämmelser som hindrar från att bevilja tjänstledighet. Denna situation är i sig otillfredsställande eftersom den kan leda till olika behandling av ansökningar och osäkerhet om vad som gäller. Avslagsbeslutet i fallet sätter fingret på behovet att se över gällande ordning för ledamöternas möjlighet att beviljas ledighet från riksdagsuppdraget. I riksdagsförvaltningens PM Ansökan om ledighet från uppdraget som ledamot anges att enligt praxis är mycket restriktiv med att bevilja en ledamot tjänstledighet av andra skäl än sjukledighet, föräldraledighet och ledighet att vara statssekreterare. Undantagsvis har också internationella uppdrag godkänts. Mina invändningar mot nuvarande ordning är i huvudsak fyra: För det första finns det redan ett väl fungerande ersättarsystem för ledamöter som är borta . Det stör på inget sätt själva riksdagsarbetet att en vikarie tjänstgör i stället. För det andra kan man fråga sig varför en riksdagsledamot utan vidare får tjänstledigt i egenskap av småbarnsförälder när det i princip är omöjligt att temporärt få vara borta på grund av något annat behjärtansvärt skäl. Ledighet för barntillsyn i all ära, men det finns också andra livsval och ledighetsprioriteringar som bör respekteras. För det tredje är partierna överens om att politiken och det politiska systemet generellt behöver vitaliseras. Ett sätt att tillföra riksdagspartierna friskt syre i form av nya förmågor vore att inte bara ge ordinarie ledamöter rätt utan också stimulans att då och då ta ledigt för studier, resor eller helt enkelt förkovran i livserfarenhet. Det vore en effektiv metod om man vill öka genomströmning av nya politiker av alla åldrar, ursprung och kön. Ett fjärde skäl att se över gällande praxis för riksdagsledamöters möjlighet att beviljas ledighet har riksdagsstyrelsen själv angett i riksdagsförvaltningens ovannämnda PM: ledamöter får sitt mandat av väljarna i samband med val. Det är ledamotens ansvar att leva upp till detta förtroende. Inästa val avgör väljarna om förtroendet skall förnyas.
mot · GY02K256 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de juridiska skillnader som finns mellan och andra trossamfund ska avskaffas. och staten skildes formellt åt . Syftet med reformen var att ge en mer självständig ställning i förhållande till staten. Reformen var principiellt mycket viktig och förändrade i grunden statens relation med , men skilsmässan fullbordades aldrig. är förvisso inga kyrkliga organ statliga eller kommunala myndigheter men har alltjämt en privilegierad särställning och är alltjämt reglerad i en särskild lag, lagen om (1998:1591). I lagen om stadgas bl.a. att är ett evangelisk-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka. Lagen reglerar och uppgift, verksamhet som firandet av gudstjänst, bedrivande av undervisning, diakoni och mission. Det är orimligt att staten genom lagstiftning skall reglera vilken ideologisk eller religiös inriktning ett särskilt samfund ska ha eller vilken verksamhet samfundet ska bedriva. Denna rätt bör rimligen endast medlemmar ha och inte ledamöterna i riksdag. Den process som steg för steg har skilt från staten har varit både riktig och viktig. Svensken föds inte längre in i och kyrkan är heller inte längre en del av staten. Nästa naturliga steg vore därför att avskaffa privilegier, avskaffa lagen om (1998:1951) och i juridisk mening jämställa med övriga religiösa samfund. Detta kräver att även lagen om trossamfund (1998:1593) reformeras. Nämnda förändringar är principiellt viktiga och ger dessutom möjlighet att utvecklas i sin egen takt och efter egen vilja.
mot · GY02K257 · 2010-10-18 00:00:00 — Allmänna val och bildandet av storlandsting tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val bör föregå bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting. lämnade sin slutrapport kring förutsättningar och villkor för en hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft har kommun- och landstingspolitiker i hela landet ägnat tid åt att diskutera vilka landsting som ska gå ihop och hur gränser ska dras. Diskussionen har ofta saknat folklig förankring i meningen att den diskuteras av människor utanför kommunernas och landstingens sammanträdesrum. Innan man genomför en omfattande omorganisering, som en regionbildning ändå är, bör människor få möjlighet att väga för- och nackdelar mot varandra i samband med en ordinarie valrörelse eftersom förändringen handlar om mer än att dra streck på kartan. Det handlar även om hur demokratin ska fungera med längre avstånd, fler personer och olika traditioner. Då hinner väljarna dessutom ställa krav på att man först diskuterar målen och vad en ny samhällsorganisation skulle åstadkomma innan organisationen startar sin verksamhet.
mot · GY02K260 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av antalet riksdagsledamöter så att de minskas med 100. Efter en grundlagsutredning som arbetat under har ett par viktiga frågor hanterats som resulterat i en reformering av regeringsformen. Det blir ingen konstitutionsdomstol som den i i . Däremot avskaffas i alla fall uppenbarhetsrekvisitet. På så sätt understryks grundlagarnas betydelse. Lagrådets och domstolarnas självständiga ställning stärks. Det är steg i rätt riktning. Det fanns naturligtvis både för- och nackdelar med att vissa grundläggande frågor aldrig behandlades i utredningen, exempelvis den om vårt statsskick. förblir exempelvis en konstitutionell monarki. Det kan dock finnas anledning att ändå gå vidare inom ett område, nämligen antalet ledamöter. Dagens 349 riskerar att leda till att många hamnar i skuggan av varandra. Med ett färre antal finns en tydligare koppling mellan de valda och väljarna. Medborgarna har lättare att utkräva ansvar. En konstitution, en grundlag, kan ses som ett lapptäcke av olika lösningar, principer och idétraditioner. Det ena landet är inte det andra likt, även om vi tittar på så nära grannar som , , och som alla kan beskrivas som öppna demokratiska samhällen med tydliga välfärdsambitioner. Vid en internationell jämförelse visar det sig dock att har betydligt färre invånare per parlamentsledamot än många andra länder. Även det talar för en översyn.
mot · GY02K262 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över riksdagsledamöternas villkor och ersättningar så att de blir mer marknadsanpassade. har ett antal lägenheter och övernattningsrum för riksdagsledamöterna. De ledamöter som bor längre bort än har rätt till en övernattningsbostad. Denna gräns borde höjas till då många som har åker hem och övernattningslägenheten därmed står tom. är skillnaden stor mellan lägenheternas storlek och standard. Ett mer rättvist system skulle vara att det i början av varje ny mandatperiod är budgivning på lägenheter mellan riksdagsledamöterna. Då skulle hyran bli marknadsanpassad även för våra förtroendevalda. Man bör även sänka maxgränsen för hur mycket ska subventionera varje ledamots boende till max , därutöver får de som vill ha bättre och dyrare boende själva stå för kostnaden. Detta skulle spara skattepengar.
mot · GY02K264 · 2010-10-25 00:00:00 — Rätten för väljare att själva lägga valsedlarna i förseglade valurnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge svenska väljare rättighet att personligen få lägga sina valkuvert i respektive förseglade valurna. har en lång tradition av demokrati och våra allmänna val, liksom våra folkomröstningar, uppfattas runt om i världen vara helt fria och rättvisa. Därför får ofta förfrågan om att sända valobservatörer till andra länder, som är i början av sin demokratiska utveckling. När vi ser reportage från andra länders val ser vi ofta presidentkandidater och andra framstående politiker som avlämnar sina röster i vallokalen. Alla röstande får själva lägga sin valsedel i den förseglade valurnan. Så är inte fallet i . I måste varje väljare lämna ifrån sig valkuverten till tjänstgörande valförrättare. Valförrättaren lägger därefter valkuverten i valurnorna. Även om man inte direkt kan peka på att detta på något sätt påverkar själva valet är förfarandet ändå inte helt tillfredsställande. Det bör utredas om också svenska väljare kan få förtroendet att själva lägga valsedelskuverten i respektive valurna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GY02K266 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en gemensam standard för e-legitimation hos myndigheter införs och att en nationell e-legitimation införs som säkerställer att det är den behöriga nyttjaren som använder legitimationen. Det finns ett behov av att stärka säkerheten hos bolag och myndigheter när det gäller e-legitimation. Det finns flera exempel på personer som lyckats registrera bolag i stulna identiteter, öppna plusgirokonton i falskt namn och sätta bolag i konkurs. Det är heller inget krav på att skicka in kopia av en legitimationshandling i till exempel en konkursansökan. Allt som behövs är att beställa en kopia på ett företags registreringsbevis från , utan något som helst krav på legitimation. Bedragaren kan därefter skriva ett följebrev och begära bolaget i konkurs och skriva under med en förfalskad namnteckning. Detta kan utnyttjas av bedragare som vill störa affärsverksamhet eller få bort en konkurrent. Därför borde det vara ett krav på att skicka in en legitimationshandling i en sådan ansökan för att höja rättssäkerheten. Ytterligare ett problem är att myndigheterna inte har någon enhetlig standard och lösning när det gäller identifikation utan använder sig av olika lösningar. En översyn om gemensam standard för e-legitimation hos myndigheter bör därför göras och en nationell e-legitimation införas som säkerställer att det är den behöriga nyttjaren som använder legitimationen.
mot · GY02K268 · 2010-10-20 00:00:00 — Stärkning av den personliga integriteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla frågor som på olika sätt berör eller kan påverka den personliga integriteten måste prövas rutinmässigt och skriftligt och att en sådan konsekvensanalys ska åtfölja beslutsförslagen på alla beslutande nivåer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resehistorik för olika personers kollektivtrafikresor bör få sparas . Kontrollnätet kring medborgaren dras åt och blir allt finmaskigare genom nya lagar och ny teknik. I fjorårets rapport från Privacy international, som tar upp hur väl länderna behandlar sina medborgares personliga integritet, placerar vi oss näst sist bland de europeiska länderna. Bara är sämre. är det land som placerar sig bäst. Detta är illavarslande och dessvärre ett kvitto på att integritetsfrågorna måste få mycket större uppmärksamhet i . Ett stort problem är avsaknaden av helhetssyn då olika beslut fattas. För visst kan syftet med enskilda beslut vara befogade och skäliga men i kombination med andra likaså befogade åtgärder kan det få mycket negativa konsekvenser för den personliga integriteten. Detta måste vi få bättre kontroll över. Ny teknik ger också nya möjligheter till kontroll och övervakning. Att inte se helheten är aningslöst. GPS ger möjlighet att exakt positionera föremål och därmed stora möjligheter till övervakning. Smarta biljetter som bygger på RFID-teknik ger möjlighet att registrera resehistorik som kopplas samman med personnummer och namn. Att tillåta att denna information sparas är oacceptabelt från integritetssynpunkt. Grundregeln ska istället vara att företag inte ska få spara personuppgifter de inte behöver och att personuppgiftslagen då ska gälla över arkivlagen. Teknikens möjligheter bländar och lockar till systemuppbyggnad. Men tekniken förblindar. Att bygga upp omfattande system, som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd, leder rakt in i kontrollsamhället. Att inte se nödvändigheten av att i görligaste mån skydda existerande system mot intrång är aningslöst, men sker likväl alltför ofta. För att kunna fatta goda och överblickbara beslut, och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten, anser undertecknade att det är viktigt att genomföra konsekvensanalyser innan besluten fattas. Vi anser att alla frågor som på olika sätt berör eller kan påverka den personliga integriteten måste prövas rutinmässigt och skriftligt och att en sådan analys ska åtfölja beslutsförslagen på alla beslutande nivåer, precis såsom sker med konsekvensanalyser i frågor som rör miljö. Analysen måste också omfatta en helhetssyn där konsekvenserna av olika beslut vägs samman. Finn (M)
mot · GY02K269 · 2010-10-20 00:00:00 — Kryss och strykningar på valsedlar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl kryss som strykningar på partiers valsedlar bör räknas i samband med val. Vid det senaste valet var det som utnyttjade sin rätt att personkryssa sin kandidat. Hur många som valde att stryka en kandidat på valsedeln är okänt eftersom antalet strykningar inte räknas. I samband med införandet av personvalssystemet 1998 försvann väljarnas möjlighet att kunna stryka namn på valsedlarna. Detta irriterar många medborgare som såg just det momentet som en möjlighet att kunna påverka listans utseende och därmed att kunna utnyttja sina demokratiska rättigheter optimalt. Möjligheten att kunna kryssa sin favoritpolitiker uppväger inte alltid det faktum att det på listan också kan finnas kandidater som den enskilde väljaren absolut inte vill ska företräda honom eller henne. Möjligheten att stryka namn på valsedeln finns ju, på så sätt att valsedeln inte blir ogiltigförklarad. Men i och med att antalet strykningar per kandidat inte räknas är det många som tycker att deras åsikter inte respekteras. För att öka den enskilde väljarens inflytande och makt vid allmänna val anser undertecknade att väljaren utöver rättigheten att personrösta med ett personkryss på listan också ska ha rätt att stryka icke önskvärda namn på valsedeln och att antalet strykningar per kandidat ska redovisas.
mot · GY02K270 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala EU-valsedlar. Valdeltagandet vid det senaste valet till blev glädjande nog högt. Emellertid kan än mer göras för att öka deltagandet. Vi förordar möjligheten till regionala valsedlar. Vi tror att en valsedel som innehåller fler kandidater från den egna regionen kan öka intresset för EU-valet. I det förra valet föll detta p.g.a. att endast åtar sig att distribuera en enda valsedel per parti. En kompletterande regional valsedel slår då undan distributionen av den nationella valsedeln. Mot den bakgrunden var det rätt att inte tillåta regionala valsedlar i valet . Inför nästa EU-val bör möjligheten att låta ges ansvaret för tryck och distribution av regionala valsedlar ses över.
mot · GY02K271 · 2010-10-19 00:00:00 — Spärr i valen till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spärr i valen till kommunfullmäktige. Den representativa demokratin är en kompromiss mellan å ena sidan människors möjligheter att påverka det samhälle de lever i och å den andra sidan de krav på effektivitet som man också måste ställa på det kollektiva, demokratiska beslutsfattandet. Att alla människor i alla de frågor där beslut fattas i riksdag, landsting och kommuner själva skulle gå till omröstning är bara undantagsvis en lämplig form för utövandet av demokratin. Men även den representativa demokratin måste leva upp till effektivitet. Ett uttryck för detta är den spärr som finns till () och (). Genom denna spärr minskas proportionaliteten mellan de avgivna rösterna och de mandat som fördelas, men systemet bidrar till att det blir lättare att bilda stabila majoriteter som också har kraft att leva upp till krav på effektivitet, vilket långsiktigt är en förutsättning för förtroendet för ett demokratiskt styrelsesätt. Denna typ av spärr finns alltså till såväl som men inte till kommunfullmäktige. Det finns inget skäl till att bara valet till kommunernas fullmäktigeförsamlingar saknar en sådan spärr. Därför bör även valen till kommunfullmäktige ha en 3- eller 4-procentsspärr. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i denna riktning.