mot · GY02Fi231 · 2010-10-26 00:00:00 — är ett Sverigevänligt parti. Vi har idémässigt låtit oss inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Partiet låter sig av den anledningen inte enkelt placeras in på den klassiska vänsterhöger-skalan och tillhör därför inte heller något av de traditionella blocken. I samarbetar vi med det eller de partier som ger oss bäst förutsättningar att genomföra vår politik. I denna budgetmotion presenterar ett förslag för hur vi kan återupprätta svensk välfärd och sänka skatten. I budgeten satsar , utöver regeringens satsningar, 17,1 miljarder på välfärden inräknat 9,9 miljarder till att våra pensionärer ska få mer i plånboken, 4,9 miljarder till skola, vård och omsorg, 1,5 miljard för att stärka familjer och barn samt till breda kommunala satsningar. Vi satsar även drygt 1,1 miljard på kriminalpolitiken, vi stärker a-kassan och sjukpenningen och vi satsar 1 miljard på försvaret. De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Klyftan mellan löntagare och pensionärer har ökat, som den ekonomiska nedgången ytterligare försämrat många äldres livskvalitet. Försvaret har monterats ned och den grova brottsligheten har under tillåtits breda ut sig med ökad otrygghet som följd. De gamla partiernas politik har för länge sedan passerat bästföredatum och behöver en ny fräsch välfärdspolitik. skuggbudget går i stort ut på att omfördela medel från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. Med vår politik förbättras levnadsvillkoren för våra äldre, både gällande ekonomi och livskvalitet. Sjukvården förstärks med utbildningsåtgärder och administrativt stöd. Skolan får resurser för en förbättrad arbetsmiljö för lärare och elever samt utökade anslag för vuxenutbildning. För arbetstagarnas del förstärker vi de skyddsnät som urholkats av alliansregeringen. Barnfamiljernas ekonomiska situation stärks och extra stöd ges till studerande och ensamstående föräldrar. Rörande medborgarnas fysiska trygghet tar över det ansvar som alliansregeringen fått men visat sig oförmögen att förvalta genom att kraftigt förstärka rättsväsendet med utrymme för straffskärpningar, riktiga livstidsstraff och utvisning av utländska brottslingar. gränsskydd och förmåga att försvara sig förstärks också kraftigt. En total skatteutjämning mellan löntagare och pensionärer. Ökat stöd till trygghetsboenden och en reform för höjd matkvalitet. Satsning på läkarutbildningen, specialistsjuksköterskor och administrativ personal. Satsningar på vuxenutbildning, ökad vuxennärvaro och förbättrad studie- och yrkesvägledning i skolan. Stärkta ersättningsnivåer i a-kassan och sjukförsäkringen. En höjning av föräldrapenningen, underhållsstödet, barntillägget för studerande samt bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. Utökade medel till åklagarmyndigheterna, domstolsväsendet och kriminalvården. Påbörjad återuppbyggnad av försvaret genom stärkt förbandsverksamhet och beredskap samt återinförande av värnplikten. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Av den anledningen tar sikte mot full sysselsättning och vill motverka såväl den borgerliga regeringens lönedumpningspolitik som vänsterkartellens bidragslinje. jobbskapande politik innebär framför allt satsningar på småföretagande, ökad matchning på arbetsmarknaden samt forskning och utveckling. Även en mer ansvarsfull invandringspolitik är en viktig faktor för att klara sysselsättningen. Invandringen måste kraftigt begränsas för att inte fylla på det redan befintliga överutbudet av arbetskraft. Med mer restriktiva invandringspolitik skapas dessutom ett reformutrymme redan första året genom en minskning av asyl- och anhöriginvandringen . Vi väljer också att lägga det ineffektiva biståndet på en nivå motsvarande drygt 0,7procent av BNI den nivå som rekommenderas av FN. effektiviserar vi biståndet genom att anslå 1 extra miljard till , , och genom miljösatsningar i den fattigare delen av världen. På biståndssidan sparar vi 9,5 miljarder under budgetåret. visar med denna skuggbudget att det går att genomföra välfärds- och trygghetssatsningar och behålla jobbskatteavdraget som man gör ytterligare skattesänkningar, framförallt för pensionärerna. 3 Förslag till riksdagsbeslut7 5 Den ekonomiska politiken9 5.2 Regeringens ekonomiska politik9 6 En kapitalt misslyckad arbetsmarknadspolitik11 6.1 En arbetsmarknadspolitisk tillbakablick11 6.3 En arbetsmarknadspolitik för att bryta utvecklingen12 7 En ny jobbskapande politik13 7.2 En ansvarsfull invandringspolitik14 7.3.2 Att anställa skall löna sig14 7.3.3 Stimulera innovationsrikedomen hos småföretag15 7.3.4 Ett stimulerat småföretagande15 7.4 Ökat antal undantag i turordningsreglerna16 7.5 Lönsamt att arbeta16 7.6 Höjning i arbetslöshetsersättningen16 7.7 Säkrade svenska jobb16 7.8 Vidareutveckling av RUT17 7.9 Skärpa regler för arbetskraftsinvandring17 7.10 Satsning på FoU17 8.2 En välbehövlig satsning på skola och utbildning20 8.2.1 Fler vuxna i skolan20 8.2.3 Förstärkning av det svenska språket20 8.3.2 Satsning på forskning21 9.2 Förstärk välfärdens kärna22 9.3 Förstärk tryggheten på äldre dagar23 9.3.2 En kraftig förbättring av pensionärernas ekonomiska villkor23 9.3.3 En kraftig ökning av antalet trygghetsboenden23 9.3.4 En matreform för våra äldre24 9.3.5 Ökat stöd till anhörigvårdarna24 9.3.6 Riktade insatser för att motverka brott mot äldre24 9.3.7 Värdig vård i livets slutskede24 9.3.8 Äldres livskvalitet ska förbättras25 9.5 Förstärkt ekonomisk trygghet för familjer och ensamstående föräldrar26 9.8 Sammanfattning av välfärdssatsningar28 10.2 En skärpt, mer human och mer rättvis kriminalpolitik29 10.2.2 Nytt system för skadestånd till brottsoffer29 10.2.3 Snabbare domstolsbehandling samt garanterat vittnesbeskydd29 10.3 En skärpt försvarspolitik30 10.3.1 Upprustning av försvaret30 10.3.2 Återinförande av värnplikten30 10.3.3 Successiv avveckling av utlandsinsatser30 10.4 Ett skärpt gränsskydd31 11.3 Säkrad biologisk mångfald32 11.4 Långsiktigt hållbart jordbruk32 11.5 Begränsa användningen av kemikalier32 11.6 Satsa på Östersjön33 11.7 Sanering och återställning av förorenade områden33 11.8 Globalt ansvar satsningar i tredje världen33 12 En ansvarsfull invandringspolitik34 12.1 Massinvandring eller välfärd?35 12.2 Ökad hjälp till världens flyktingar36 12.3 En ny asylpolitik37 12.4 Skärpta krav för anhöriginvandring38 12.6 Från mångkultur till assimilering40 13.2 Skatt på inkomster41 13.4 Skatt på kapital42 13.5.2 Skatt på handelsgödsel44 13.5.3 Skatt för fluorerande växthusgaser44 14 Tabeller per utgiftsområde45 14.2 Utgiftsramar per utgiftsområden46 14.2.1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelse46 14.2.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning46 14.2.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution46 14.2.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet46 14.2.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan47 14.2.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap47 14.2.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd48 14.2.8 Utgiftsområde 8 Migration48 14.2.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg49 14.2.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp50 14.2.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom51 14.2.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn51 14.2.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet51 14.2.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv52 14.2.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd53 14.2.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning53 14.2.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid54 14.2.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik56 14.2.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt56 14.2.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård56 14.2.21 Utgiftsområde 21 Energi57 14.2.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer57 14.2.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar57 14.2.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv57 14.2.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner58 14.2.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.59 14.2.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen59 15 Tabell skatter och övriga inkomster60 16 Finansiellt sparande och saldo62 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som motionen föreslår. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 15). beslutar om fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad motionen föreslår (avsnitt 14). tidigare goda ekonomiska ställning i relation till andra länder har försämrats. I en artikel av konstaterades att har fallit ordentligt på välståndslista. är vi många som upplever att den svenska välfärden bit för bit har monterats ned. Av det som en gång kallades folkhemmet, ett samhälle präglat av gemenskap och social och ekonomisk trygghet, återstår nästintill ingenting. Det samhälle och den arbetsmarknad som förr inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en mycket låg arbetslöshet har bytts ut mot ett bestående och ständigt påfyllt miljonutanförskap, en hög arbetslöshet, en försämrad välfärd, ett nedmonterat försvar och sänkta ersättningsnivåer. Från att ha varit ett land som värderat de äldres insatser för landet har kommit att bli ett land som ser de äldres pensionsinkomster som ett bidrag, ett bidrag man också har ansett sig kunnat skära i för att fylla alla de tomma hål som uppstått i ekonomin i och med den oerhört kostsamma massinvandringspolitik som bedrivits, och som fortfarande bedrivs. Från att ha varit ett land där begrepp som gruppvåldtäkt knappt existerat i folkets vokabulär har begreppet blivit smärtsamt ofta förekommande i svensk nyhetsrapportering. ökade antalet gruppvåldtäkter enligt brottsförebyggande rådet med 377 procent.1 är i topp vad gäller antalet våldtäkter, och överfallsvåldtäkterna har nära nog tredubblats (från 361 överfallsvåldtäkter 1999 till 966fall 2009). Svenskt medborgarskap delas ut till höger och vänster, utan att man egentligen vet vem som mottar medborgarskapet, eftersom av de asylsökande inte kan eller vill identifiera sig. Man förväntar sig inte heller att de nya medborgarna anpassar sig efter svenskarnas sätt att leva, tvärtemot pratar man om det mångkulturella samhället, där invandrarna istället för att bli svenskar uppmuntras att hålla kvar vid sina sedvänjor och värderingar och med det också behålla ett beteende som ofta är oförenligt med vad majoritetsbefolkningen anser vara acceptabelt. I detta budgetförslag presenterar vägen för hur vi kan vända denna negativa utveckling, hur återigen med gott samvete kan hävda att vi siktar mot full sysselsättning, hur vi kan återställa välfärden, minska brottsligheten, förbättra villkoren för våra äldre samt hur vi kan återskapa den identitetskänsla som är så avgörande för hela den solidariskt finansierade välfärden, tryggheten och gemenskapen. 5 Den ekonomiska politiken I en internationell jämförelse ter sig statsfinansiella läge fortsatt relativt stabilt. kan det konstateras att många av omvärldens ekonomier är mycket skuldtyngda, något som förr eller senare måste föranleda skattehöjningar och åtstramningar inom den offentliga konsumtionen i berörda länder, vilket sannolikt kommer att påverka den globala tillväxten och därmed också exportvärde. Utöver detta leder den växande andelen äldre till ett ökande inhemskt behov av välfärdstjänster, vilket i kombination med en förväntad och relativt snabbt stigande försörjningsbörda sannolikt kommer att leda till pressade statsfinanser. Till detta tillkommer komplikationen att den inhemska ekonomin på konsumentnivå alltför länge varit dopad genom ett alltför löst finansiellt regelverk som drivit upp ett extremt utbud av krediter och skapat ett konstlat ekonomiskt utrymme där dagens konsumtion sker på bekostnad av morgondagens tillgångar. Svensk välfärd har dessutom fått utstå prövningar och i många fall kvalitetsförsämringar. Därför menar vi att välfärden inte bara behöver försvaras, utan också förstärkas. Av dessa anledningar är det av stor vikt att den ekonomiska politiken bedrivs särskilt varsamt, ansvarsfullt och långsiktigt. Den ekonomiska politikens huvuduppgift skall vara att bidra till en långsiktig och varaktig makroekonomisk stabilitet, för att därigenom kunna skapa förutsättningar att återupprätta det svenska folkhemmet präglat av en hög grad av trygghet, tillhörighet och solidaritet. Den aktiva finanspolitiken måste därför bedrivas med stor hänsyn till risken för bakslag och missbedömningar. Utgiftstaket med överskott i statsfinanserna över en konjunkturcykel skall kvarstå för att garantera att också skall kunna betecknas en välfärdsstat, såväl i upplevd som i faktisk ekonomisk mening, men också för att skapa ett utrymme för en aktiv och balanserad stabiliseringspolitik. Penningpolitiken skall även fortsatt bedrivas genom en självständig riksbank. ställer sig fullt ut bakom penningpolitikens inflationsmål på 2procent, ± . 5.2 Regeringens ekonomiska politik och världen utsattes under förra mandatperioden för mycket svåra ekonomiska prövningar. Från att ekonomin under mandatperiodens första hälft närmade sig en överhettning driven av höga råvarupriser, produktionstoppar, stora inhemska skattesänkningar och låga nominella och reala räntor, tvärstannade ekonomin i och med den globala ekonomiska kris som följde då den jättelika amerikanska investmentbanken gick i konkurs. Grunden för krisen lades framför allt genom de amerikanska så kallade subprimelånen med kreditutgivning till hushåll som saknade möjlighet att betala tillbaka skulderna. Krisen förvärrades dessutom genom en värdepapperisering där bankerna sålde risker på finansmarknaden för att på så vis göra sig av med sina egna risker. En stor internationell osäkerhet kring de olika finansinstitutens reella finansiella tillgångar byggdes upp, med följden att grunden för hela den globala finansmarknadens stabilitet allvarligt kom att skadas. Förtroendekrisen spred sig därför snabbt över världen, vilket ledde till en allvarlig och global ekonomisk kris som kom att påverka även den reala ekonomin. Förtroendekrisen drabbade sedermera även det svenska finansiella systemet med kraft. Svaret från regeringen blev snabba politiska åtgärder koordinerade med vår omvärld, vilket tillsammans med åtgärder bidrog till att stabilisera den finansiella sektorn. Men man valde också, trots höga exportandel och omvärldsberoende, att bedriva en diskretionär finanspolitik som tillsammans med höga automatiska stabilisatorer placerade i den absoluta toppen vad gäller stabiliseringspolitiska stimulanser i . Med andra ord valde regeringen, trots att är en liten, öppen och handelsberoende ekonomi som därmed också kännetecknas av en begränsad känslighet för en framskjuten stabiliseringspolitik, att med lånade pengar bedriva en av västvärldens mest aggressiva finanspolitik. Resultatet av denna politik tillsammans med regeringens övriga prioriteringar med en omfattande nivå på invandringen är, menar , att statens finanser försvagats mer än vad nöden och förutsättningarna givit fog för. Man har dessutom låtit detta ske genom att låta 2000-talets stora förlorare, pensionärerna, beskattas hårdare än arbetstagarna. Man har påstått att syftet har varit att stärka arbetslinjen, till synes utan att ägna en tanke åt att dagens arbetare är morgondagens pensionärer. Rätten att beskattas lika handlar för lika mycket om rättvisa som om att skapa incitament att arbeta ihop en god pension. Regeringens politik har utöver detta även urholkat arbetslöshetsförsäkringen som man inte fullt ut lyckats reformera sjukförsäkringen, man har satsat på en generell sänkning av arbetsgivaravgiften på bekostnad av småföretagarna och man valde dessutom att genomföra stora skattesänkningar i ett läge där ekonomin redan gick på högvarv. Till detta har regeringen valt att låta kreditkalaset, med en extrem tillgång på krediter utan en tillräcklig kontroll, fortgå helt obehindrat. Sammanfattningsvis ärvde regeringen en högkonjunktur av historiska mått, men misslyckades med att fördela resurserna rättvist och optimalt. 6 En kapitalt misslyckad arbetsmarknadspolitik 6.1 En arbetsmarknadspolitisk tillbakablick över har antalet sysselsatta i pendlat mellan 4och 4,5 miljoner personer (se tabell nedan) och siffran har, om man bortser från konjunktureffekter, legat relativt . Från toppnoteringen 1990 tog det hela innan det totala antalet sysselsatta personer tangerade samma nivå. ökade befolkningen med omkring 700000personer, varav stor del i arbetsför ålder. De styrande politikerna, oavsett om de tillhört höger- eller vänsterblocket, har med andra ord misslyckats att bibehålla den procentuella sysselsättningsnivå som krävs för att upprätthålla välfärdssamhället och för att hålla ned arbetslösheten till den nivå som krävs för att alla skall ges en rimlig chans att få ett arbete och en egen försörjning. Man har alltså misslyckats med grundförutsättningarna för att skapa ett välmående samhälle byggt på delaktighet och sammanhållning. Istället har konkurrensen om jobben tillåtits öka på ett högst oansvarigt och ogynnsamt sätt. Arbetsmarknadsutvecklingen har inte heller med denna regering kommit att uppleva något trendbrott. Istället har både och givit uttryck för att arbetslösheten trots jättelika ofinansierade globala stimulanspaket och trots en expansiv svensk finanspolitik kommer att kvarstå på höga nivåer. räknade i sin vårprognos med en öppen arbetslöshet på för både 2010 och 2011 och räknade med att den svenska ekonomin först är i konjunkturell balans, med ett uppskattat arbetslöshetstal på . Regeringen räknar i sin höstproposition med att arbetslösheten går ned mot en nivå på 6procent . Därtill tillkommer dock stor osäkerhet om den globala ekonomin och de tillhörande riskbilderna, med en påtaglig risk för en avvikande utveckling som en högkonjunkturcykel normalt pendlar . Risken för en ökande arbetslöshet i eller efter mandatperiodens slut är därför att betecknas som mycket hög med regeringens politik. Den höga arbetslösheten och den låga tillgången på jobb har i sin tur medfört en stigande jämviktsarbetslöshet, vilket begränsar möjligheterna och sannolikheten för att i snar tid kunna skapa en långsiktigt och varaktigt hög sysselsättning. Regeringen själv räknade i den förra höstbudgeten med en permanent högre arbetslöshet på 75 000 personer, även om den nu bedömer att långtidsarbetslösheten i fortsättningen förväntas öka långsammare. med höga arbetslöshetstal kvarstår dessutom mycket höga utanförskapsnivåer. Bilden av utvecklingen förstärks ytterligare av SCB:s långtidsprognos, där den alltför låga sysselsättningsintensiteten såväl som ett utanförskap för omkring en miljon människor kvarstår bort mot som antalet pensionärer som skall försörjas ökar med 700 000. Källa: SCB:s långtidsprognos 2009. 6.3 En arbetsmarknadspolitik för att bryta utvecklingen För att bryta den långsiktiga utvecklingen behövs ett fullständigt politiskt nytänkande. Arbetslösheten kan inte bekämpas på lång sikt med en ofinansierad skattepolitik, vilket inte minst de senaste 35 årens sysselsättningsstatistik visar. Varaktigt hög sysselsättning och låg arbetslöshet skapas istället framför allt genom att stärka den svenska globala konkurrenskraften, vilket åstadkoms genom att upprätthålla en hög generell nivå av arbetsmarknadsmatchat humant kapital, en reglerad invandring, ett gott småföretagarklimat, stabila statsfinanser, ett utbyggt trygghetssystem och en riktad, långsiktig och väl avvägd arbetsmarknadspolitik. skuggbudget är en budget för jobb, för välfärd och för trygghet vilket sammantaget skapar de bästa förutsättningarna för att stärka ekonomiska välstånd. 7 En ny jobbskapande politik Den turbulenta ekonomiska situationen i världen medför extra prövningar när det gäller att upprätthålla och stimulera sysselsättningen. Dels krävs kortsiktiga insatser för att inte dagens arbetslöshetsnivåer ska bestå, dels måste stora och mer långsiktiga insatser till för att stärka svensk konkurrenskraft. Stora krav måste ställas på att den ekonomiska politiken bedrivs långsiktigt effektivt, för att därigenom skapa optimala förutsättningar för jobbtillväxt och en säkrad välfärd. För att åstadkomma detta måste särskilt följande förslag prioriteras, vägas in och genomföras: En ansvarsfull invandringspolitik: Invandringen måste kraftigt begränsas för att inte fylla på det redan befintliga överutbudet av arbetskraft. En småföretagssatsning: Det privata näringslivet och småföretagandet måste ges möjligheter att kunna, och incitament att våga, anställa. Ökat antal undantag i turordningsreglerna: Antalet undantag i turordningsreglerna måste öka för att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden samt för att ge företagen möjligheter att behålla nyckelpersonal vid neddragningar i verksamheten. Höjd arbetslöshetsersättning: A-kassan måste stärkas för att skapa en bättre kompetensmatchning mellan arbetstagare och arbetsplatser. Säkrade svenska jobb: Svenska jobb måste säkras genom ökad kompetenshöjning, inte minst genom den specifika anställningsformen för lärlingar. Vi föreslår därför en helt slopad arbetsgivaravgift för lärlingar mellan 18och . Vidareutveckling av : Genom att utöka RUT-avdraget för barnfamiljer och äldre kommer fler som är i behov av det kunna anlita hjälp för att klara vardagen och därigenom skapa nya jobb. Skärpt arbetskraftsinvandring: Genom att skärpa reglerna och säkerställa att svensk arbetskraft får förtur till svenska jobb, minskar vi den svenska arbetslösheten och utanförskapet. Lönsamt att arbeta: Genom att bibehålla jobbskatteavdragen och återinföra schablonavdragen för småföretag, ser vi till att det lönar sig att arbeta. Satsning på forskning och utveckling (FoU): Genom att stärka forskningen och sänka tröskeln mellan idé och innovation, lägger vi grunden för morgondagens svenska innovatörer, företag och exportframgångar. Slopade instegsjobb: Genom att avskaffa instegsjobben ser vi till att regelverken inte diskriminerar någon på arbetsmarknaden, som vi sparar in mer än . Förstärkt välfärd: Stärka välfärden genom att prioritera bort dyra utgiftsområden. Säkra och stabila offentliga finanser: Offentliga finanser i balans bidrar till kontinuitet och minskad osäkerhet att investera inom landet. 7.2 En ansvarsfull invandringspolitik har mer än 1,2 miljoner människor invandrat till som den totala sysselsättningen i antal räknat varit tämligen stabil när man bortser från konjunktureffekter. Efter toppnoteringen för antalet sysselsatta i åldrarna , , dröjde det innan sysselsättningsnivån kom att tangera det tidigare rekordet (se 3.1). Med nuvarande politisk kurs räknar SCB i sin långtidsprognos med att sysselsättningen kvarstår på ungefär samma låga nivå, att befolkningen ökar med ytterligare ca 900000 personer som utanförskapet består för cirka en miljon människor. behöver därför en ny jobbpolitik med utgångspunkten i att invandringen måste anpassas efter rådande förhållanden, inte minst på arbetsmarknaden. En stor del av sysselsättningstillväxten under förra högkonjunkturen skedde bland småföretagen. Ändå valde regeringen att genomdriva en generell sänkning av arbetsgivaravgiften motsvarande per anställd och månad, som man tog ifrån småföretagen schablonavdraget (rabatten på de första anställda). Detta är en arbetsmarknadspolitik som vi menar skadar och som därför måste ändras. Utöver ett återinfört schablonavdrag vill också stimulera fler att starta företag samt stärka innovationslusten och innovationsmöjligheterna för små företag. 7.3.2 Att anställa skall löna sig analys är att det är bland dagens småföretag som morgondagens mellanstora och stora företag finns.