ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N368 · 2010-10-19 00:00:00 — Översyn av transportstödet för mindre sändningar i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av transportstödet. Det nuvarande transportstödets utformning och begränsningar gör att företag i glesbygden inte konkurrerar på lika villkor som företag i andra delar av landet. Ett problem är bland annat glesare transportutbud eller för sändningar under i zon 2 och 4, vilket hämmar förutsättningar för branscher med stor andel sysselsatta kvinnor. Effekterna av transportbidraget varierar. Bidraget har stor betydelse särskilt för de företag som har långa transporter och som ligger i inlandet. Dessa företag har dessutom ofta stor betydelse för sina orter. Transportbidraget har därmed stor betydelse för den regionala utvecklingen. Vi anser att transportstödet behöver ses över. Bidraget kräver en avståndsrelaterad transportprissättning, vilket innebär att orter som endast har tillgång till transportföretag med s.k. enhetstaxa (Bussgods och Postens Företagspaket) diskvalificeras. Transportbidragets mål och syfte bör utvidgas till att inrymma kompensation för transporttids- och leveranssäkerhetsnackdelar, stimulans till ytterligare vidareförädling samt eventuellt även grundläggande jämställdhets- och miljöhänsyn. Regeringen bör därför överväga förändringar i transportbidraget med anledning av dessa förhållanden.
mot · GY02N370 · 2010-10-21 00:00:00 — EU-medel till lokala initiativ för kvinnor i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU-medel till lokala initiativ för kvinnor i glesbygd. Förutsättningarna för att arbeta med och för kvinnor i glesbygd ser olika ut i och till och med inom ett län och också inom en geografiskt stor kommun. Kvinnor har inte samma förutsättningar och behov i som i eller Tåsjö till exempel. Antalet akademiskt utbildade, entreprenörsanda, olika genuskontrakt med mera gör skillnad. Slutsatsen är att man måste underlätta för lokala aktörer att få tillgång till pengar och disponera dem utifrån de behov som finns lokalt och de erfarenheter och kompetens som finns hos aktörerna. Tendensen är att man ger pengar endast till regionala projekt, vilket missgynnar de lokala projekten.
mot · GY02N372 · 2010-10-21 00:00:00 — De statliga verkens och myndigheternas regionala ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga bolag och myndigheter via regleringsbrev och ägardirektiv ges tydliga signaler om sitt ansvar för att värna om och stärka genomförda lokaliseringar samt bidra till den regionala utvecklingskraften. Under en lång rad av år fanns en strävan att utlokalisera statliga verk och myndigheter till olika delar av landet. Syftet var att med statliga arbeten och kompetens bidra till den regionala balansen och utvecklingen. har vi sett en stark tendens till uttunning av befintliga lokaliseringar samt återlokalisering till storstadsområdena. I i har distansapoteket, och skattekontorets växel avvecklats. Detta utgör sammantaget cirka 150 arbetstillfällen som en gång lokaliserats till orten som kompensation för regementsnedläggningar. Kvar av de utlokaliserade statliga arbetstillfällena finns 14 jobb inom som hotas genom ett förslag om privatisering av verksamheten. Exemplet är mycket tydligt när det gäller att klargöra den bristande statliga styrningen från ett regionalpolitiskt perspektiv. Andra tydliga exempel är bildandet av de statliga bolagen som är avknoppningar till tidigare verksamheter inom och med säte i . Dessa tre statliga bolags huvudkontor ligger nu i respektive med sammanlagt 150 arbetstillfällen. Regeringen förklarar det inträffade med att beslut om lokalisering fattas av respektive statligt bolags ledning och styrelse. Om viljan finns kan självfallet en tydlig regionalpolitisk ambition från regeringens sida påverka även dessa frågor. Ett sätt att skärpa det regionalpolitiska perspektivet är att använda de regleringsbrev och ägardirektiv regeringen utformar och ansvarar för. Där är det möjligt att ge tydliga och skarpa signaler om ansvaret för att stödja den regionala utvecklingskraften runt om i landet.
mot · GY02N373 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om roll i energipolitiken. Helstatliga är en viktig tillgång för . Företaget har en mycket stark ställning inte bara på den svenska marknaden utan också på den nordiska och europeiska. Företaget är den största värmeproducenten i . Man är den femte största elproducenten. I står för hälften av elproduktionen. är ett företag som agerar i hela den s k värdekedjan med elproduktion, transmission, distribution och försäljning samt produktion, distribution och försäljning av värme. Företaget bedriver förutom i verksamhet i , , , och . Genom det kontroversiella köpet av det nederländska energiföretaget bedrivs också verksamhet i och . Några viktiga fakta om 2009 är följande: Antal anställda 42,000. har under sin mer än hundraåriga tillvaro varit ett viktigt instrument i samhällsbygget. Det har genom sin verksamhet bidragit till stabilitet i el- och energiförsörjningen. Inte minst viktigt har detta varit för svensk industri men också för privatkunderna. Att hel- eller delprivatisera kommer långsiktigt att ha en negativ effekt från ett samhällsnyttoperspektiv. Om används offensivt för att skapa konkurrenskraftiga elpriser, vara i framkant i energiomställningen och ha en stark profil som miljöföretag så kan det spela en avgörande roll även i framtidens . Den potentialen finns såväl ekonomiskt som kunskapsmässigt inom ramen för . Vi säger bestämt nej till en privatisering av . Det är positivt att notera att satsning på vindkraft ökat, att forskning när det gäller ny teknik och klimatomställning utvecklas samt att energieffektivisering är något som prioriteras. Däremot försämras företagets miljöprofil av engagemanget i , och där är ägare till kolkraftverk som släpper ut avsevärda mängder av koldioxid. Det visar att på ett offensivt sätt måste medverka till tekniska lösningar som bidrar till att reducera koldioxidutsläpp. Noterbart är att el producerad på fossila bränslen har ett högre pris än den vattenkraftsbaserade elen. Detta slår tyvärr igenom på priserna för den svenska basindustrin. Som den mycket stora elproducent är så är det av största vikt att företaget agerar så att det bidrar till en tydligare konkurrenssituation i förhållande till andra stora elproducenter. får aldrig uppfattas som att vara en del av en elmarknad där oligopolliknande förhållanden och hänsynstaganden råder. Det är av största vikt att kraften i det statliga ägandet används så att konkurrenssituationen skärps så att det i förlängningen gagnar svensk exportindustri. Långsiktiga leveransavtal har prövats som en bra form som kan utvecklas i än högre utsträckning. Som helstatligt företag har här ett särskilt ansvar. Likaså har företaget ett ansvar för att bidra till ny och förbättrad produktionskapacitet. roll som framtidsinriktat miljö- och energiföretag måste skärpas. Likaså måste företagets roll som en aktör som skärper konkurrensen på elmarknaden bli tydligare. Regeringen måste som ägarrepresentant på ett betydligt aktivare och tydligare sätt bidra till att skapa förutsättningar för utveckling i denna riktning. i (S)
mot · GY02N375 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar utveckling i . Miljö- och klimatfrågorna är ständigt aktuella, och dessa frågor måste finnas med när utveckling och framtidsfrågor diskuteras. Det ökande resandet och transporter ställer allt större krav på mer miljövänlig teknik. Det ställer också krav på en infrastruktur av mer modernt snitt, med kollektiva lösningar framför individuella. Att förbättra dagens fordon och dagens drivmedel spelar en avgörande roll för att minimera trafikens negativa påverkan. Arbetet med miljöteknikutvecklingen vad avser den nu krisdrabbade fordonsindustrin i är ett bra exempel på hur man kan möta de nya krav och behov som framtiden kommer att ställa på samhället. Men det måste göras mycket mer. Vi behöver utveckla alternativa och förnybara bränslen och skapa mer miljövänlig teknik. Miljöfrågorna är inte beroende av gränser; de är både globala och lokala. Därför är klimatmål en viktig del i arbetet för en bättre miljö. Den ekologiska omställningen är en stor utmaning för samhället och för de enskilda medborgarna; man måste förändra sitt sätt att leva för att skona vår miljö och för att värna vår framtid. Vi måste utveckla andra och förnybara energislag som kan minska beroendet av olja. hotar växande klyftor och hög arbetslöshet att ligga i vägen för världens insatser för att lösa klimatkrisen. På klimatområdet krävs höjda ambitioner av den och av världens ledare. Höga klimatambitioner är också avgörande för svenska jobbmöjligheter. Vi vill därför investera i gröna jobb. Vi vill investera brett i kunskap så att alla människors potential kan växa med hjälp av utbildning och kompetens. Det kan leda till en starkare svensk utveckling där vi klarar klimatutmaningarna och når framgång för våra företag, vårt land och våra regioner. kan spela en stor roll när det gäller utveckling av mer miljövänlig teknik och för forskning när det gäller mer miljövänliga alternativ än vad som finns . Det finns därför anledning att överväga vilken roll kan och ska ha ur ett nationellt perspektiv. Miljöarbetet är en viktig del i utvecklingen av den krisdrabbade fordonsindustrin. Regionen behöver samla kunskaper och erfarenheter för att utveckla alternativa miljövänliga bränslen och annan miljöteknik. Det är angeläget att man inom regionen kan skapa ett nationellt centrum för att utveckla alternativa förnybara bränslen och annan miljövänlig teknik. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02N377 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka det lokala inflytandet vid uranprospektering. Uranundersökningarna i är mycket omfattande och det finns en stor oro för att uranbrytning kan komma till stånd. Själva grunden för denna oro är inte bara de omfattande undersökningarna utan också att den borgerliga regeringen har beslutat att bygga ut kärnkraften. Det innebär att vi blir beroende av kärnkraften för resten av detta århundrade. Regeringen har ingenting sagt om vilka konsekvenser utbyggnaden av kärnkraften kommer att få för människorna eller för miljön i vårt land. En kommande brytning av uran skulle komma att skapa omfattande och sannolikt irreparabla skador i en känslig naturmiljö. Risken är stor för att föroreningar kommer att fortplantas i vår livsmiljö, bland annat i fiskrika vattendrag. Vi konstaterar att en uranbrytning kommer att försvåra möjligheterna för ett gott liv för oss själva och för generationer framåt. Den tidigare socialdemokratiska regeringen sa nej till uranbrytning och detta nej upprepas nu av Socialdemokraterna, . Vi har också slagit fast att en rödgrön regering inte kommer att tillåta uranbrytning i . För en rödgrön regering är frågan dessutom för viktig för att beslutet om uranbrytning ska läggas på nivå. Det krävs beslut på nationell nivå. Vi säger nej till uranbrytning i hela landet. Många människor i har känt sig fullständigt maktlösa när gruvbolagen har kunnat härja fritt trots protester från enskilda och kommuner. Det måste bli en ordning där den folkliga viljan får ett inflytande när gruvbolagen börjar leta efter uran. Uran är en tungmetall vars skaderisker vid brytning inte går att jämföra med skaderiskerna vid brytning av andra mineraler. Därför måste kommunernas och den enskilde markägarens roll stärkas vad gäller att tillåta undersökningar av förekomster, prospektering och bearbetning. Detta är nödvändigt även om vi anser att ställningstagande och beslut i denna fråga även ska ske på den nationella nivån. Vi anser också att vid tillfället då tillstånd utfärdas för provborrning borde en miljöprövning ske.
mot · GY02N378 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att få stora internationella evenemang till . Besöksnäringen med olika evenemang och upplevelser har stor betydelse för samhällsekonomin. Reklam, hotellnätter, restaurangbesök, handel och transporter i samband med stora och små arrangemang skapar sysselsättning och skatteintäkter till stat och kommuner. Besöksnäringen i har stora utvecklingsmöjligheter. Inte minst fjällvärlden och vinterturismen har mycket att erbjuda. I anordnas ett stort antal alpina och andra vintersporttävlingar. Det handlar om världscup och världsmästerskap med många tävlande, funktionärer, medier och besökare. I och Åre finns de naturliga förutsättningarna i form av snö och is för att genomföra ett samt en erkänt god förmåga att arrangera och genomföra stora idrottsevenemang. Möjligheterna är goda att skapa ett konkurrenskraftigt OS-koncept. Kommunerna och det lokala näringslivet i har satsat stora resurser för att kunna möjliggöra att få och genomföra stora vintersportevenemang. Det lokala engagemanget är avgörande för att få anordna evenemang. är det angeläget att staten på olika sätt stödjer de orter som har förutsättningar att anordna stora evenemang. Det gäller både idrottsevenemang och andra evenemang inom exempelvis kultur och underhållning. Evenemangen är viktiga inte bara för den ort eller den region som får anordna dem, utan även för som land. En nationell strategi för att få stora internationella evenemang till behöver därför utvecklas.
mot · GY02N379 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av närliggande gruvdrift bör omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor i tätbebyggda samhällen med närliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen bör omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär, också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada. Minerallagen ändrades senast med ikraftträdande . Det är viktigt att ha stabila regler , men rena förbiseenden i lagstiftningen måste kunna korrigeras. Trots ett gediget utredningsarbete och stora förbättringar i den minerallag som då antogs så har den situation som råder när gruvbrytning pågår i eller i anslutning till en tätort inte behandlats av förarbetena till minerallagen.
mot · GY02N380 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av företagsstöd. Vägen till att starta ett företag börjar ofta med viljan att förverkliga en idé. Oavsett var en entreprenör befinner sig i processen av att starta ett företag behöver många både stöd och råd, till exempel om vilka möjligheter som finns för finansiering. Det är rimligt att staten tillhandahåller en del av det stöd som erbjuds, men tyvärr har statens goda vilja att hjälpa företag skapat en överdriven utveckling. finns företagsstödet organiserat i ett stort antal aktörer, för att nämna några exempel: AB , , , Industriella utvecklingscentra (IUC), Industrifonden, , , Norrlandsfonden, samt diverse lokala utvecklingscentrum. Nivån över antalet aktörer, tillsammans med den volym av företagsstöd som delas ut, väcker frågan om det står i proportion till statens grundläggande uppgift. Det finns en risk att företagsstöden riskerar att bli ineffektiva och genererar oönskade effekter som de gynnar och konserverar en föråldrad och lågproduktiv näringslivsstruktur. Vi får heller inte glömma bort att företagsstöd är skattefinansierade och därför ska användas både varsamt och klokt. Det är dags att bryta utvecklingen med ständigt nya aktörer som ger företagsstöd och dessutom minska volymen av utdelade skattemedel. Mot bakgrund av detta bör det göras en ny översyn av företagsstöden med tydligt syfte att skapa en mer effektiv struktur.
mot · GY02N381 · 2010-10-26 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på förnybar energi. Vi vill investera brett i klimatomställning. Till exempel genom energieffektivisering och utveckling av förnybar energi och finansiera detta med högre klimat- och miljöskatter. En stor satsning på energieffektivisering görs genom det rödgröna ROT-avdraget. Så tar vi ansvar för framtiden. Certifikatssystemet för förnybar elproduktion ska vidareutvecklas. Målet bör sättas till ny el från förnybara källor . Det långsiktiga målet i certifikatssystemet för ny förnybar el ska vara till 2030. Andelen förnybar energi 2020 bör vara av den totala energianvändningen. Kärnkraften ska successivt fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. ska ha ett överskott på el. Åtgärder för den förnybara energiproduktionen måste utformas så att de når största möjliga effekt . Vi kommer därför att utveckla kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik och pröva ett kompletterande fastprissystem för leveranser av förnybar el. Till dess att mer långsiktiga program finns på plats måste de investeringsstöd som finns kvarstå så att det inte blir glapp som gör att tappar kompetens och fart i utvecklingsarbetet. Vi vill förlänga och utöka de befintliga anslagen till solvärme och solel samt annan förnybar energiteknik. Totalt satsar vi mer än regeringen på anslaget. ska behållas och utvecklas i statlig ägo.
mot · GY02N382 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skapa fler arbetstillfällen i . Det finns goda förutsättningar för utveckling och tillväxt i . Gruvnäringen har goda förutsättningar att utvecklas, då flera nya malmfyndigheter innebär att nya gruvor kan öppnas. Också vidareförädling av produkterna kan ge nya jobb. Skogs- och träindustrin har stora möjligheter genom ökad bearbetning och förädling inom länet. Dessutom borde träet användas betydligt mer som byggnadsmaterial. Att investera i gruv-, skogs- och träindustrin skulle därmed betyda fler arbetstillfällen i . Byggandet av Norrbotniabanan är nödvändigt för effektiva och miljövänliga transporter av gods och därmed för framtida jobb inom basindustrierna. Genom sin tillgång till skog och vattenkraft är en stor producent av energi, och nära hälften av den el som produceras används utanför länet. Det breda energikunnandet innebär att har unika möjligheter att utveckla alternativa energikällor. Det pågår olika projekt med bland annat effektivisering av vattenkraft och att producera biodiesel av överskott på skogsråvara. Stöd till forskning om alternativa energikällor är en framtidssatsning på arbete och bättre miljö. har stora tillgångar i form av sin orörda natur och det är många, från hela världen, som kommer till för att få uppleva det. Därför är det viktigt att turismnäringen får möjlighet att utvecklas. För detta krävs goda flygförbindelser till inlandet, en god täckning för mobiltelefoner och utbyggt bredbandsnät med hög kapacitet. Tillgång till bensinmackar, mataffärer och annan nödvändig kommersiell service och samhällsservice är andra nödvändiga förutsättningar för att kunna driva företag på landsbygden, varför stödet till detta måste finnas kvar. Det måste också finnas goda möjligheter till kontakt med olika myndigheter för att kunna rekrytera personal eller starta ett företag. Då många av företagarna inom turistnäringen är småföretagare, är det viktigt att underlätta för dem att anställa och expandera, administrera, exportera och få tag i kapital. Det ska vara enkelt och tryggare än att röra sig mellan företagande och lönearbete. har regeringens politik motarbetat dem. Avskaffandet av det särskilda grundavdraget i stödområde A och höjda arbetsgivaravgifter för de minsta företagen har inneburit en betydande kostnadsökning för hantverkare, kaféägare och andra småföretagare i glesbygden med ett par anställda. Kunskap och kompetens är allt viktigare för våra framtida jobb. Därför är det angeläget att den högre utbildning och forskning som bedrivs vid tekniska högskola får fler utbildningsplatser och tillräckliga resurser för forskning. Arbete är grunden för människors personliga utveckling och frihet att bestämma över sitt eget liv. Arbete är också grunden för vårt gemensamma välstånd och vår välfärd. Därför ska alla som kan arbeta ha ett arbete. Den globala finanskrisen har lett till en rekordhög arbetslöshet i som fortsätter att växa. Det krävs aktiva åtgärder från regeringens sida för att sätta stopp för den negativa utvecklingen och för att skapa nya arbetstillfällen i landet.
mot · GY02N384 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på sociala företag och att göra det enklare att starta sociala företag tillsammans med andra. Ingen ska lämnas i passivitet och med känslan att man inte får vara med. Att få leverera av sin egen förmåga på arbetsmarknaden borde för varje människa vara en rättighet. Det är en viktig målsättning som också kan vara vägledande i hur vi utvecklar arbetsmarknaden framöver. Den svenska arbetsmarknaden behöver moderniseras och vi behöver tänka annorlunda för att göra det möjligt att tillvarata varje människas förmåga att bidra till det gemensamma samhällsbygget. Varje arbetad timme har betydelse för både den enskilde och samhället som helhet. En fungerande arbetslinje behöver någon form av utvidgad arbetsmarknad om den ska fungera även för dem som står längst bort från arbetsmarknaden. De sociala företagen är en viktig byggsten för att bredda arbetsmarknaden. Utvecklingen har under en rad år varit mycket positiv. Här ges människor som står långt från arbetsmarknaden möjligheter att skapa sina egna jobb tillsammans med andra, vilket är till gagn såväl för den enskilde som för samhället. Kunskapen om sociala företag och deras roll måste dock öka. En ökad satsning på det sociala företagandet skulle bli ett nyttigt och viktigt komplement till andra arbetsmarknadspolitiska insatser. De sociala företagen erbjuder möjligheter till ett aktivt arbetsliv för personer som av olika orsaker har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Styrkan med sociala företag är att de förenar individens behov av arbete med marknadens behov av produkter eller tjänster och samhällets behov av rehabiliteringstjänster och nya arbetstillfällen. har en stor potential och skulle kunna vitalisera såväl välfärds- som arbetsmarknadspolitiken. Vi kan på alla nivåer i samhället underlätta för människor som vill starta eget tillsammans genom information, rådgivning, ökade finansieringsmöjligheter och samordning m.m. Här behöver dock regeringen ta ett större ansvar. Den politiska viljan måste öka och visa tydligt att det finns en tydlig politisk viljeinriktning till satsningar på att utveckla fler sociala företag.