ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ju371 · 2010-10-25 00:00:00 — Effektivare medel för att stoppa rattfylleri och återfall i rattfylleri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivare medel för att stoppa rattfylleri och återfall i rattfylleri. I medierna har man kunnat läsa om trafikolyckor där föraren varit rattonykter. Man har också läst om olyckor där polisen stoppat en rattfull person två gånger eller ännu värre om personer som dömts 48 gånger för rattfylleri. I den polisrapporterade officiella statistiken över vägtrafikolyckor finns stora mörkertal vad gäller alkohol. Det mått som brukar användas är omkomna personbilsförare. Där finns säkra uppgifter genom obduktion. var av de omkomna personbilsförarna alkoholpåverkade. gjordes en särskild djupstudie av dödsolyckor där alkoholpåverkade personbilsförare varit delaktiga. Det året inträffade totalt 462 dödsolyckor enligt officiell polisrapporterad statistik, varav 91 av olyckorna hade alkohol med i bilden. Av de 91 olyckorna skedde 63 med påverkade personbilsförare. Vid de 63 olyckorna dödades totalt 74 personer i eller utanför personbil som framförts av en alkoholpåverkad förare. Av totalt 74 personer var 53 av personerna de påverkade förarna själva medan de övriga 22 personerna dödats av alkoholpåverkade förare. Det här är oacceptabelt. En översyn av nuvarande regelverk är nödvändig för att polisen ska ha möjlighet att effektivt stoppa rattonyktra. Det är viktigt för att skydda våra invånare och för att upprätthålla trovärdigheten i rättssystemet. Att en gripen rattonykter upprepar sitt brott tyder på att lagen är otillräcklig. Från flera håll har det uttalats önskemål om en lagändring för att polisen framöver ska kunna ingripa bättre mot rattfylleribrott. Till exempel föreslås att det ska bli lättare att beslagta bilarna för alkoholpåverkade rattonyktra. Man talar även om hårdare fängelsestraff för grova rattfylleribrott och obligatoriskt alkolås för alla som blir dömda för rattonykterhet. Jag välkomnar en diskussion om detta. Per (M)
mot · GY02Ju372 · 2010-10-19 00:00:00 — Auktorisering av väktare och ordningsvakter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om auktorisering av väktare och ordningsvakter. Eftersom bevakningsuppdragen blir alltfler i samhället anser vi att det är viktigt att vi ser över lagstiftningen på området och skärper utbildningskraven på de människor som har uppdrag med polismans befogenheter. Det är mycket viktigt för det allmänna rättsmedvetandet att det blir rätt personer som får något slags legitimation eller auktorisering för att utföra dessa känsliga och viktiga uppdrag. Stora förändringar har skett för både polis och de tjänstemän som arbetar inom bevakning, ordning och övriga väktartjänster. sågs det som naturligt att polisen hade ett centralt ansvar för de flesta skydds- och bevakningstjänster som man även utförde rent fysiskt. Det fanns endast en begränsad vakthållning främst vid företagsgrindar, myndigheter eller till exempel allmänna danstillställningar. är det betydligt fler personer som arbetar inom väktarbranschen än antalet poliser i . Uppdragen blir allt bredare, och det är inte sällsynt att väktare och ordningsvakter bevakar allmänna områden, köpcentrum m.m. Men utbildningar och auktorisering har inte hängt med i denna utveckling. Polisen får en gedigen utbildning där flera viktiga moment för att kunna hantera folk på rätt sätt ingår. Därefter får man en längre praktik innan man sänds på självständiga uppdrag. När det gäller ordningsvakter som står under tillsyn av polisen får en person efter att ha förklarats lämplig sällan mer än två eller tre veckors utbildning. Men denne kan efter detta åta sig uppdrag som gäller att omhänderta personer med polismans befogenheter alltefter bevakningsområde och utrustning. Väktartjänster står under tillsyn. Här finns det en liknande problematik med att dessa tjänstemän får allt tyngre uppdrag med tekniska hjälpmedel och vapen. Då är det viktigt att det finns en nationellt reglerad utbildning och auktorisering för att få tillstånd att sköta dessa uppdrag, precis som utbildningarna hos polisen utgör en egen verksamhet vid landets polishögskolor. Att frågan om auktorisering av väktare och ordningsvakter är angelägen och behöver ses över är uppenbart. Finn (M)
mot · GY02Ju373 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerhetsmedvetenheten inom . Det är viktigt att polisen uppträder på ett trafiksäkert och lämpligt sätt även under utryckning. Men dessvärre råkar polisens fordon ofta ut för olyckor i samband med bilkörning i tjänsten. Detta är ett problemområde som bland andra docenten i trafikmedicin vid har uppmärksammat. Inte bara på grund av att människor skadas eller i värsta fall dödas är detta allvarligt. Att en utryckning dessutom därmed försenas eller rentav ställs in är också mycket illa och utsätter i sin tur människor och egendom för fara. Trafiksäkerhetsmedvetandet varierar från polis till polis och från polismyndighet till polismyndighet. På visas håll jobbar man målmedvetet med trafikfrågorna och på andra håll knappast alls. Den körutbildning som genomförs i samband med polisutbildningen är inte tillräckligt omfattande för att möta de krav som ställs i dagens trafik. Resultatet är att många utryckningar med blåljus görs i onödan och andra genomförs på ett onödigt riskfullt sätt. Inom polisen finns också betydande oro för att problemet ska förvärras eftersom de nya eleverna på polishögskolorna oftast har betydligt mindre körvana än tidigare årskullar. Dessutom finns inte någon medicinsk kontroll av polisförare lik den som finns av förare inom annan yrkesmässig trafik. Det här är således ett betydande arbetsmiljöproblem för många poliser och stor källa till många av de arbetsskador som poliser drabbas av. Kostnaderna för de orsakade olyckorna är dessutom mycket omfattande. Min uppfattning är att regeringen bör beakta denna problematik i sitt fortsatta arbete med ett tryggare och säkrare .
mot · GY02Ju374 · 2010-10-21 00:00:00 — Beslagtagande av bil från berusad förare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att beslagta fordon från berusade förare. Det har varit möjligt för rättsväsendet att beslagta bilar från återfallsförbrytare som kört bil med alkohol i kroppen. Att vissa gång efter annan kör bil berusad är ett av många problem som orsakas av alkohol. Vi, och säkert flera med oss, har haft uppfattningen att det är väldigt enkelt att beslagta en berusad förares bil. Lagstiftningen innebär att rättsväsendet kan beslagta ett fordon om fordonets värde är lägre än i förhållande till brottet. Detta betyder att en fordonsägare med en dyr bil kan få behålla densamma, men en person med billigare bil kan få den beslagtagen för ett likvärdigt brott. Konsekvenserna av detta är att människor som i detta fall har råd med en dyrare bil klarar sig undan samhällets möjligheter att beivra ett allvarligt trafikbrott. Lagstiftaren måste se till att detta problem löses. Alla vet att bilen är ett dödligt vapen i händerna på en berusad förare. Den lagstiftning som finns måste ändras så att det blir möjligt att beslagta fordon från alla rattfyllerister som kör berusade och i många fall skadar andra ibland med dödlig utgång.
mot · GY02Ju375 · 2010-10-26 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2011 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omfördela resurser i rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghet i vardagen. Alla ska kunna känna trygghet i vardagen. Polisen måste ha möjlighet att ge hjälp vid vanliga vardagsbrott och ta upp kampen mot den organiserade brottsligheten. Vi vill effektivisera polisens arbete genom att slå samman polisens myndigheter till en myndighet. Dagens polisutbildning ska ersättas med en högskoleutbildning. Insatser för att förhindra mäns våld mot kvinnor ska intensifieras. Rätten att vara privat ska värnas. En rödgrön regering kommer att stärka den personliga integriteten. Vi vill bland annat riva upp och göra om FRA-lagen och för att göra rätt ska en parlamentarisk utredning tillsättas. Vi avsätter 250 miljoner av regeringens föreslagna 400 miljoner till polisen i årets budget. Men för att förbättra kriminalvården vill vi omfördela resurser inom rättsväsendet: från polisen till kriminalvården. Satsningarna på polisorganisationen ökar trycket på resten av rättskedjan. Kriminalvården går med underskott; bristande resurser skapar en ineffektiv kriminalvård, vilket riskerar att gå ut över de intagnas rehabilitering och arbetsmiljön för de anställda. Rapporter har kommit om kraftig överbeläggning och hårdare klimat på anstalterna. Därför ökar vi anslaget 1:6 till Kriminalvården med jämfört med regeringens anslag .
mot · GY02Ju376 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över behovet av en . I har , , makt att både avslå och bevilja resningsansökningar från människor som anser sig oskyldigt dömda. Nålsögat är litet, och i princip beviljas bara resningstillstånd i de fall någon helt ny omständighet tillkommit, exempelvis nyfunnen bevisning. är det bara JO och JK som automatiskt får sina fall prövade i , . Riksåklagaren måste begära prövningstillstånd och får ja i tre av fyra fall. prövar även mål som överklagas från någon av de sex hovrätterna i landet. Huvudregeln är att HD ger prövningstillstånd endast om fallet har prejudicerande verkan, det vill säga kan ge ledning i hur liknande fall ska bedömas . fick 4 738 ansökningar om prövning. Endast 118 stycken beviljades. I praktiken blir hovrätten högsta instans i de allra flesta mål. Flera rättsfall har påvisat behovet av en kompletterande instans till HD. De senaste årens mer uppmärksammade rättsfall, där en dömd trots allt har fått resning, har inte berott på en välvillig inställning från samhället utan genom hårt arbete från både journalister och advokater för att genom opinionsbildning skapa tryck för en förnyad prövning. En resningskommisson fristående från andra rättsvårdande myndigheter som åklagare och polis, skulle kunna granska de fall där förnyad prövning begärs. skulle inte bara bygga upp rättssäkerheten genom att ge de som anser sig dömda på felaktiga grunder en möjlighet till rättelse utan också förbättra metoderna att bedriva en förundersökning. Att människor frias i fängelse betyder också att någon skyldig går fri. De senaste årens friande domar betyder att minst tre gärningsmän, alla med grova brott på sitt samvete, ännu inte har fångats upp. Rättsväsendets arbetsmetoder måste ständigt prövas för att vara så rättssäkert och effektivt som möjligt. Här har en också en viktig uppgift. Flera länder i har en i någon form, bland andra och . Befogenheterna kan skilja mellan de olika kommissionerna. I kan kommissionen besluta om förnyade polisutredningar och kan göra egna undersökningar. Möjligheten och utformningen av en som passar behov och myndighetsuppbyggnad bör med ovanstående som grund utredas.
mot · GY02Ju377 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av polisens uppdrag. Alliansregeringen har genomfört stora satsningar på rättsväsendet i stort och polisen i synnerhet. Det finns närmare 3 000 fler poliser än 2006. Fler poliser är viktigt, men det är också viktigt att polisen använder sina resurser på ett effektivt sätt. När en ung person har blivit omhändertagen enligt lagen om vård av unga (LVU) händer det ibland att den unge blir placerad långt från hemorten. Det är inte ovanligt att den unge i samband med missbruk också misstänks ha begått brott. När ärendet ska prövas av domstol sker det då i den domstol där brottet begåtts, normalt sett i hemorten eller nära hemorten. Den unge måste då transporteras dit. Likadant om den unge ska omplaceras till annat LVU-hem. Gör LVU-hemmet bedömningen att den som ska transporteras är rymningsbenägen faller det på den lokala polisen där LVU-hemmet finns att transportera den unge till aktuell domstol eller annat LVU-hem. För att säkerställa eventuell rymning eller motstånd krävs oftast att två poliser transporterar den misstänkte. På små myndigheter är detta ett stort avbräck om två av de lokala poliserna tvingas vara borta från det normala arbetet under . Det kostar vidare polisen en hel del ekonomiska resurser. Det är vår mening att polisens resurser kan användas bättre och mer effektivt och att det finns andra myndigheter som bättre kan utföra denna typ av tjänster.
mot · GY02Ju378 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsägande alltid ska få information om att de har rätt att få ta del av sin egen förundersökning, oberoende av om de har en advokat eller ej. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp till brottsoffer med att få ut sitt tilldömda skadestånd. När det gäller tingsrätternas behandling av brottsoffer finns det uppenbara brister i lagstiftningen. Brottsoffrets perspektiv verkar ha glömts bort när det gäller vissa aspekter av systemet. En målsägande får inte alltid information om att han/hon har rätt att ta del av sin egen förundersökning. Om han eller hon har en egen advokat begär denna ofta ut förundersökningen, men om så inte är fallet får inte alltid målsäganden reda på denna rätt. Därför borde det vara så att den målsägande oberoende av eventuella advokater alltid får information om denna rätt. Ett brottsoffer borde få hjälp med att få ut sitt tilldömda skadestånd och inte självt behöva begära skadestånd från gärningsmannen om denna har tillgångar. Kronofogden får alla domar som inbegriper skadestånd, men som offer måste man ändå ansöka om att få ut det. Det ligger på offret att ansöka om verkställighet. Offret måste fylla i förövarens namn och dylikt och sedan skicka in informationen till . Om man har beviljats skadestånd borde man som sagt inte behöva ansöka om det igen. Det blir ett fall av dubbel byråkrati. Om brottsoffret har en advokat brukar denna (om det är en bra advokat) hjälpa till med att få ut skadestånd från förövaren. När det inte finns några tillgångar hos förövaren får offret en rapport om detta och måste då fylla i ännu fler blanketter och ansöka till om att få ersättning för den kränkning som han eller hon har utsatts för. Vederbörande måste sedan fylla i nya blanketter, skicka in nya läkarintyg eller dylikt och gå igenom hela traumat på nytt. kan begära ut förundersökningen, men när det gäller mindre brott faller det ofta på offret att visa upp alla papper. Att dessa dokument och handlingar ska tas fram ligger på brottsoffret. I har man en kombination av brottsofferjour och myndighetsutövning som hjälper offret med stöd och alla praktiska saker både före och efter eventuellt fallen dom. I måste brottsoffret kämpa och lida flera led. De måste kämpa för att få ut sin tilldömda rättighet. I betalar en myndighet ut skadestånd till offren. Offret behöver inte befatta sig med att ordna detta. Det bör övervägas om en liknande professionell assistans bör införas även i .
mot · GY02Ju379 · 2010-10-26 00:00:00 — Brister i rättssäkerhet för barn som utsatts för övergrepp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättssäkerhet för barn. Barn som utsätts för våld i hemmet har rätt till samhällets skydd och stöd. Det regelverk som finns tar hänsyn till barns utsatta situation och ger goda förutsättningar för att utreda barnmisshandel snabbt. Förundersökning i den här typen av brott ska bedrivas skyndsamt och beslut i åtalsfrågan ska fattas . och rekommenderar att ett första barnförhör hålls . årsredovisning visar att den genomsnittliga handläggningstiden från polisanmälan till beslut, är (medianvärde ), i ärenden som rör misshandel och grov misshandel mot personer . Bland de barn som tar emot i behandling finns flera som fått vänta mer än på ett första polisförhör och på beslut i åtalsfrågan. En lång utredningstid innebär stora påfrestningar för ett barn, i synnerhet när den misstänkte förövaren är en närstående. Långa handläggningstider sänder ut signaler till barnet att situationen inte tas på allvar. Det är också risk att barnet hinner glömma och får svårt att återge händelsen när det väl kallas till förhör. En annan risk är att barnet pressas eller mutas av sin omgivning att ta tillbaka sin berättelse. Detta äventyrar rättssäkerheten och strider mot vad som föreskrivs i lagen. Barnet blir inte sällan utan krisstöd i väntan på att polisutredningen slutförs. Långa utredningstider för också med sig en överhängande risk för allvarliga brister i risk- och skyddsbedömningen av barnet. I många fall hinner en familjerättslig utredning påbörjas och beslut om vårdnad och umgänge riskerar att fattas på ett bristfälligt underlag. I värsta fall bidrar den långa utredningstiden till att barn fortsätter utsättas för våld. Bristerna är tydliga och vi bör skyndsamt ta tag i dessa.
mot · GY02Ju380 · 2010-10-21 00:00:00 — Lagen om olaga intrång tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och ändring av lagen om olaga intrång. Det brottsliga svinnet i den svenska handeln uppgår enligt siffror från (Brå) till , motsvarande av den totala omsättningen. uppskattar att cirka en fjärdedel av det brottsliga svinnet kan hänföras till interna stölder, det vill säga stölder utförda av butikernas egen personal. anmäldes 69 000 butiksstölder, vilket är en ökning innan. Butiksstölder är dock ett brott med ett stort mörkertal eftersom de flesta anmäls i samband med att någon ertappas vid tillgreppstillfället. Det här är ett stort problem för handeln som satsat stora pengar på teknisk utrustning och väktare för att minska butiksstölderna. Det är även ett stort problem för konsumenterna eftersom de får betala handelns kostnader för stölderna via prislappen. Många av dem som begår stöld eller snatteri är kända av handlarna, men med dagens lagstiftning kan handlarna inte hindra dessa från tillträde till butiken. Att dessutom gång på gång upptäcka samma snattare utan att kunna hindra personen från att komma tillbaka till butiken upplevs som frustrerande. Det sista en handlare vill göra är att utestänga någon från sin butik, men de notoriska snattarna måste kunna hindras från att besöka butiken. Det har tidigare funnits en praxis som gjorde det möjligt att avvisa personer som störde i butiken genom stöd i lagen om olaga intrång. Men efter ett uppmärksammat fall i 1995 så försvann denna möjlighet. Dagens lagstiftning ger innehavaren av en soptipp bättre rättsskydd än en handlare. I de fallen är det enkelt att lagföra någon för olaga intrång. För en handlare måste det upplevas stötande att soptippar får bättre skydd än vad handlaren erbjuds. En förändrad lagstiftning måste till för att öka handelns möjligheter att skydda sig från personer som inte har något intresse för att handla varor på sedvanligt sätt, utan endast är i butiken för att stjäla. De stora vinnarna skulle bli alla kunder som skulle kunna lägga pengarna på ytterligare handel, istället för att täcka de enorma kostnader som stölder orsakar handeln . Det är också en viktig arbetsmiljöfråga för alla anställda, att slippa några få som ställer till så mycket besvär. Vi anser därför att det är viktigt att få till stånd en översyn och ändring av lagen om olaga intrång.
mot · GY02Ju381 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en jägare innehav av jägarexamen bör kunna ges möjlighet att utöka vapengarderoben till åtta vapen. När man som ung går jägarskolan och får möjlighet att skaffa upp till sex vapen är det för de flesta fullt tillräckligt. vill många utöka sin vapengarderob med något vapen för till exempel en speciell jaktform eller jaktbyte. Det kan till exempel handla om ett extra vapen för vildsvin eller någon speciell kaliber för björn- eller älgjakt. Många ärver också ett vapen som kanske betytt mycket för någon och det kan kännas värdefullt att låta det gå vidare i familjen. Kunniga och ansvarsfulla jägare borde få möjlighet att utöka sin vapengarderob om behov finns. Den jägare som haft jägarexamen och inte haft några anmärkningar borde få möjlighet att utöka sin vapengarderob till åtminstone åtta vapen.
mot · GY02Ju383 · 2010-10-26 00:00:00 — Högre straffsats för illegalt vapeninnehav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att höja straffsatsen för illegalt vapeninnehav. Det finns ett stort antal illegala vapen i . Antalet skjutningar har ökat markant och har drabbats särskilt mycket. Exempelvis slutade ett bråk på en restaurant i staden med att en man blev skjuten och flera män med utländsk bakgrund har beskjutits helt oprovocerat, vilket för tankarna till den så kallade lasermannen . Listan över brott där skjutvapen på olika sätt varit inblandade kan dessvärre göras mycket lång. Bara anmäldes 571 brott med skjutvapen inblandade i , och enligt . Enligt många poliser beväpnar sig de kriminella gängen och även andra för att skydda sig och för alla som vill ha tag i ett vapen är det tyvärr inte särskilt svårt. I detta sammanhang påtalar poliser ofta att straffsatsen för vapenbrott är så låg att det inte avskräcker människor från att bära omkring eller inneha ett dödligt vapen. Vapenamnesti är ett sätt att minska antalet illegala vapen, men den grupp av människor som utnyttjar denna möjlighet är med stor sannolikhet inte de som figurerar i de våldsbrott där vapen används. Därför bör det parallellt med vapenamnestier också bli mycket mer kännbart att inneha illegala vapen. Förutom den rent avskräckande effekten underlättar det också polisens arbete då olika tvångsmedel oftare kan användas och de som döms åtminstone blir borta från gatan än vad som är fallet.