mot · GY02T504 · 2010-10-26 00:00:00 — Klimat, cykel och hälsa Vi behöver ställa om samhället snabbt för att klara klimatet, det är alla överens om. Vi har högst på oss enligt FN:s klimatpanel för att ha en rimlig chans att undvika eventuella tröskeleffekter som är oreparerbara. Att öka cyklingens andel av persontransporterna är ett av de allra snabbaste sätten att minska utsläppen från denna sektor. Det som behövs är att ge cykeln högre prioritet så att det blir mer attraktivt att cykla och mindre attraktivt att köra bil. I den här motionen försöker vi sätta in cykeln i dess sammanhang, det vill säga i stadsplaneringspolitiken. Vi måste sluta trafikplanera och istället börja samhällsplanera. Allt hänger samman, precis som ekosystemet eller blodomloppet i våra kroppar. Blir det bättre för cykel, ja då cyklar vi mer. Blir det bättre kollektivtrafik, ja då åker vi mer kollektivt. Och kör vi mindre bil, vilket faktiskt alla tjänar på. Det är enormt samhällsekonomiskt lönsamt att ställa bilen hemma. Det behöver också bli lättare att cykla på landsbygden. Löjligt korta bilresor är alltför vanliga i hela landet, inte bara i städerna, och de ska i första hand ersättas med cykel och gång. Vi ser också en moderniserad och uppdaterad syn på bilen. Från att ha varit en symbol för frihet och oberoende har den istället blivit en symbol för motsatsen. Hur fri är man när det blir ett måste att köra bil överallt, när barnen inte kan ta sig till skolan på egen hand eller när den lokala affären stänger? När man är rädd för att vistas på gatorna för att trafiken känns otrygg eller när luften är så smutsig att den är farlig att andas? Motionen är uppdelad i två delar. I den första kan du läsa om bilsamhällets framväxt och vilka problem det skapar. Dessa problem är grunden till de målsättningar har satt för hur mycket andelen transporter med cykel bör öka. Vi gör också en internationell utblick och målar upp en vision om hur det gröna cykelsmarta samhället kan se ut och organiseras, där vi tydligt kan se att målen är klart realistiska och på god väg att uppnås på andra håll i . I del två återfinns alla våra politiska förslag i kort text. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att målet om att öka andelen resor med cykel inte nåtts. I budgeten redovisas inte hur andelen cykelresor utvecklas över huvud taget. Denna motion är en uppdaterad version av den motion lämnade in under allmänna motionstiden , med samma titel Klimat, cykel och hälsa. Vi följer upp den eftersom frågan är angelägen och det fortfarande saknas många viktiga styrmedel för att nå en ökad andel resande med cykel. Att trafikutskottet skrev sitt första separata cykelbetänkande någonsin är ett bevis för att trycket i cykelfrågorna är stort och att det finns all anledning att intensifiera arbetet med cykelåtgärder. Utskottet understryker vikten av en än högre ambitionsnivå och ytterligare initiativ på såväl nationell som regional och lokal nivå. Utskottet förutsätter i betänkandet att om inte cykeltrafikens möjligheter förbättras i tillräcklig grad bör regeringen överväga ytterligare initiativ i frågan. Många av de nationella åtgärder vi tidigare förslagit har avslagits, med hänvisning till att arbetet främst bör ske på lokal och regional nivå. Vi anser att ett nationellt ansvarstagande för att öka cyklingens andel av transporterna är oerhört viktigt, inte minst för att det ger en tydligare vägledning för lokala och regionala aktörer. Bilen som norm i samhällsplaneringen8 Cykelns möjligheter för hälsan, jämställdheten och klimatet10 Klimatsmart är mänskligt och barnanpassat10 Vad behöver göras?19 Mätbara mål en nyckel till framgång19 Minska bilyta till förmån för cykeln20 Öka tryggheten för oskyddade trafikanter21 Vem har ansvaret?23 Gör cykeln till norm i samhällsplaneringen24 Cykelvägar, cykelbanor och cykelfält ska in i kommunens översiktsplan25 Genomför den nationella cykelstrategin25 Tydliga mål och uppföljning25 Öronmärk pengar till cykelinfrastruktur och bidrag till kommuner27 Enkelriktat, väjningsplikt och zebralag27 Inför grön våg anpassad för cyklister28 Inför bilfri zon runt skolor29 Maxhastighet /h där det finns oskyddade trafikanter30 får i uppdrag att ta fram en strategi för säkra gång- och cykelvägar i anslutning till alla skolor Ta bort bilparkeringar för att öka cykelns framkomlighet31 Respolicy för myndigheter och statliga bolag32 Kommunala parkeringsbolag med helhetsgrepp32 Inte en krona inte en euro till klimatstörande investeringar32 Kom ihåg cykelbanan vid byggande av två-plus-ett-väg34 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att cykeln och kollektivtrafiken bör bli norm i planering, med prioritering av kollektivtrafik ifall konflikter mellan dessa uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda en rekommendation för kommunernas detaljplanering med en miniminorm för cykelparkeringar vid nyetablering av bostäder och för arbetsplatsparkering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ändring i som tydliggör att kommuner ska ta in planeringen av cykelbanor i översiktsplanen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föreslagna åtgärder i den nationella cykelstrategin bör uppdateras och genomföras. beslutar att fastställa ett mål för att av arbetspendlingen i tätorter ska ske med cykel . beslutar att fastställa ett mål för att av antalet persontransporter ska ske med cykel . beslutar att fastställa ett mål för att antalet allvarligt skadade cyklister ska mer än halveras jämfört med . beslutar att fastställa ett mål för att av landets cyklister ska känna sig trygga i trafiken . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner och myndigheter ska införa cykelbokslut för att visa hur mycket av resurserna som används till cykelåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra regleringsbrev så att detaljerade och mätbara mål om att öka cyklismen med krav om återrapportering införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör bidra till att finansiera kommunala satsningar på urban kollektivtrafik och cykel med fram till 2021.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att förbjuda mopeder och andra mindre motorfordon på cykelbanor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av , trafik- och parkeringslagstiftningen med utgångspunkt i cyklisternas behov samt ur ett klimatperspektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå hur Lagstiftning 1954 kan kompletteras med en miljöaspekt för att möjliggöra en mer offensiv parkeringspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att möjliggöra cykeltrafik i motsatt riktning på enkelriktade gator med hastighet /h. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att bilar bör väja för cyklister då cyklisten färdas på huvudled. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att bilister bör väja för cyklister vid övergångsställen med cykelbana, inte bara för fotgängare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvarig myndighet bör utfärda rekommendationer för hur man i tätort ska kunna utforma grön våg anpassad efter cyklister, dock med prioritet av kollektivtrafik om konflikt uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen genom regleringsbrev bör tydliggöra att cykelbanor ska ha hårdgjord yta men inte behöva dimensioneras för att klara . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda rekommendationer om bilfria zoner kring alla skolor med självklart undantag för funktionshindrade och nödvändiga transporter för kommunernas detaljplanering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda en maxhastighet /h i tättbebyggda områden med oskyddade trafikanter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för att grundskolor ska ha fungerande och trygga gång- och cykelbanor till och från skolan senast till 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra reseavdraget så att det blir avståndsbaserat och oberoende av färdmedel.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering att bilars kantparkeringar bör tas bort för att använda utrymmet för kollektivtrafik och/eller cykeltrafik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare bör få lov att skattefritt subventionera inköp av en cykel, i likhet med inköp av gymkort.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en respolicy som gynnar klimatsmart resande för samtliga statliga myndigheter och statsägda bolag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för kommunerna att införa parkeringsbolag som sköter både bil- och cykelparkering, och där bilparkeringen finansierar cykelparkeringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de medel som planeras för att utvidga kapaciteten för flyg, person- och lastbil bör överföras till investeringar som underlättar för klimatvänliga transporter av människor och gods inte en krona till för klimatförstörande investeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Rikstrafiken i upphandlingen av Gotlandstrafiken bör ställa krav på säker och trygg bilparkering i och och därmed uppmuntra att man lämnar bilen på fastlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samband med den påbörjade investeringen av vägar med mitträcken bör se till att alla vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter nu tillförsäkras cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir obligatoriskt att ställa krav i upphandlingen så att resenärerna ska kunna ta med sig cykel på kollektivtrafiken, i den mån det inte tränger ut resenärer, och att det ska tillhandahållas säkra och väderskyddade cykelparkeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om krav i upphandlingen av interregional trafik så att resenärerna ska kunna ta med sig cykel på kollektivtrafiken, i den mån det inte tränger ut resenärer, och att det ska tillhandahållas säkra och väderskyddade cykelparkeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i Jernhusens regleringsbrev bör införa att det ska finnas bra och säkra cykelparkeringar på tågstationer för att underlätta kombinationen av cykel och tåg. 1 Yrkandena 2, 3, 13, 20 och 24 hänvisade till CU. 2 Yrkandena 11 och 26 hänvisade till FiU. 3 Yrkandena 23 och 25 hänvisade till SkU. Klimatet är vår generations absolut största utmaning. Vi har ungefär på oss att ställa om samhället, enligt IPCC, FN:s internationella klimatpanel, annars befarar man att så kallade tröskeleffekter kan inträffa då det gått så långt att utvecklingen inte går att backa. I detta arbete behöver vi använda oss av alla åtgärder som kan minska våra utsläpp. Mycket fokus i debatten handlar om de stora systemen som handel med utsläppsrätter eller att införa en global koldioxidskatt. Vid klimatmötet i skulle världens länder enas om ett nytt avtal, hur vi går vidare efter Kyoto, men arbetet havererade mer eller mindre. Utmaningarna är stora. Åtgärderna är för många människor diffusa och svåra att ta till sig. Det är lätt att glömma att en stor del av utsläppen kommer från vårt vardagsliv. Från maten vi köper, från vår värme- och elproduktion, och framför allt från våra transporter. Denna motion handlar om vad vi kan göra i för att uppmuntra fler att cykla. Fokus ligger på hur vi kan ställa om våra vardagsresor till att bli smartare. Det övergripande syftet är klimatet. Vi måste genomföra alla åtgärder, framför allt de snabba. Att ställa bilen hemma och ta bussen eller cykeln är en omställning man kan göra över . Men då krävs att man vågar prioritera utbyggnad av cykelbanor på bekostnad av bilars körfält och parkeringar. Potentialen är stor eftersom många bilresor är korta. lägger vi stora summor pengar på att bygga nya vägar i medan av satsningarna går till cykelinvesteringar. Hälsoargumenten talar sitt tydliga språk för ökad cykling. ger varje satsad krona tillbaka i förbättrad hälsa. kostar fetma och inaktivitet samhället . Trots att vi vet detta bygger vi samhällen som skapar stillasittande människor. Barn som inte kan röra sig fritt till skola och aktiviteter utan måste köras av sina föräldrar överallt. Vi som lever i ett samhälle byggt för bilen måste se med nya ögon på de strukturer som vi har skapat, och försöka ta oss ur dem. Bilsamhället är inte längre modernt och framtidsinriktat, snarare är det omodernt och klimat-osmart. Även privatekonomin, framför allt i kristider, är ett gott skäl för att cykla. Cykelinvesteringen på några tusen är vad bilen kostar . I en ekonomisk kris reagerar män och kvinnor på olika sätt, som exempel kan nämnas att kvinnorna väljer att sälja bilen först om de kan, medan männen väntar . Undersökningar visar också att kvinnor och män har olika resmönster, och att kvinnor betydligt mer än män både cyklar och åker kollektivt. En satsning på ökad cykling är en satsning på jämställdheten. Trots att forskning som visar på cyklingens potential för klimatet, för hälsan och därmed för samhällsekonomin händer väldigt lite. Cyklingen minskar till och med i . Det framstår tydligt att cyklingen sällan prioriteras när det väl gäller. Alltför lite pengar avsätts i förhållande till bilen, som både historiskt och i modern tid sätts på piedestal av såväl politiker som planerare. Vi behöver nya styrmedel så att det blir attraktivt för människor att ställa bilen och ta cykeln, gärna kombinerat med att gå och åka kollektivt. Vi behöver samhällen som bygger på närhetsprincip snarare än externa köpcentrum ute längs motorvägarna. Och vi behöver se över de lagar som reglerar trafiken så att de är ändamålsenliga ur klimat- och cykelperspektiv. Det är dags att vi tar upp kampen för en ny modern cykelpolitik som på allvar kan mäta oss med andra länder ute i , och för det krävs modiga politiker. Bilen som norm i samhällsplaneringen har i genomsnitt varannan person en bil i . Bilinnehavet ökar för , och om dagens ökningstakt håller i sig kommer vi att ha det bilinnehav som har (0,77 bilar per person)1. Bilägandet utvecklas dock olika i olika samhällsgrupper. I blir det allt vanligare med hushåll som har två eller flera bilar, som det blir allt vanligare med hushåll som inte har någon bil. är ett skräckexempel utifrån ett klimat- och hälsoperspektiv. av det totala antalet persontransporter på land består av kollektivtrafik, vilket framför allt beror på att amerikanska samhället är uppbyggt ifrån bilen. De flesta städer saknar stadskärna, vilket är direkt olämpligt för buss- eller spårtrafik. Anmärkningsvärt är att dessa städer trots allt inte är de bästa ens för bilister. Resvaneundersökningar har visat att de stadsstrukturer som upplevs som smidigast att köra bil i inte är de städer där man har verkat för en god framkomlighet för bilismen, utan tvärtom2. För att vägarna inte ska korka igen krävs en fungerande kollektivtrafik. , en stad utformad utifrån bilismen, är exempelvis känd för sina bilköer och väldigt svår att köra bil i. Etableringen av externa köpcentrum leder till ett ökat transportbehov, och därmed en ökad klimatpåverkan. En studie i pekar på att trafikarbete med bil för dagligvaruinköp kan öka i samband med att externhandel byggs ut3. mer än fördubblades antalet externa etableringar4. planerade drygt var tredje kommun för en expansion av externhandel5. Denna utveckling motverkar visionen om att minska de tvungna resorna. Korta avstånd till service ökar möjligheterna att gå och cykla, därför behöver nyetableringen av externa köpcentrum avstanna. I både och finns en restriktiv lagstiftning mot nyetablering av externa köpcentrum. Diskussionen om olika transportsätts förutsättningar måste innehålla en viktig aspekt, nämligen att det svenska samhället i grunden är byggt med bilen som utgångspunkt. sågs som en förebild och var länge biltätast i . Innan bilsamhällets framväxt färdades människor med häst och vagn, till fots eller med cykel. var cykeltrafikens andel fem gånger så stort som . Ungefär slog idén igenom om att bilarna skulle ta över. Detta ansågs vara det moderna samhället och många vägar och gator byggdes för långt fler fordon än vad som senare kom att trafikera dem. Ett sådant exempel är i . Man var då inte lika medveten som om de problem som bilismen för med sig i form av buller, hälsorisker, klimat- och partikelutsläpp, barriäreffekter med mera. Den då moderna bilanpassade staden har kommit att bli den osmarta omänskliga staden. Effekten på cykeltrafikens andel av transporterna syns i diagrammet nedan. har de successivt minskat från till 20052006. Det verkar som att minskningen avstannat , men statistiken för resor med cykel är bristfällig och därmed är det svårt att utläsa tydliga tendenser. Positivt är att det finns tydliga tecken på att satsningar gör skillnad. I har antalet cyklister ökat under de senaste tioåren6, i samband med att viktiga delar av Cykelplan genomförts. Transportarbete per person och dag fördelat på färdsätt (i km) I avhandlingen redogör Per för hur bilen kom att få den plats i samhället som den har . Han menar att ingen ställde sig frågan om det verkligen var ett bilsamhälle vi ville ha. Alla antog att det var den enda möjliga vägen att modernisera och utveckla samhället. De trafiktekniska experterna fick makten över problemformuleringen och politiken kapitulerade och gjorde, något oreflekterat, experternas förslag till sina egna. Den enda förebilden var den amerikanska med väl tilltagna parkeringsytor och separering mellan bilar och andra transportslag. Den gamla stadsbebyggelsen kunde, om den blev kvar, bilda öar i trafikledernas, parkeringsområdenas och den glesa bebyggelsens hav7. Detta ansåg exempelvis Sig , civilingenjör med stort inflytande över den svenska trafikplaneringen. gjorde studiebesök i och kom hem fullastad med argument för att borde välja samma väg. Han är en av dessa experter som fick ett helt avgörande inflytande över utvecklingen till ett bilsamhälle. Den oplanerade och explosionsartade ökningen av antalet bilar ledde till ökad trängsel och fler olyckor. Svaret kom att bli parkeringsnormer och trafikseparering. Bara gick steg bilinnehavet från en bil på 36personer till en bil på 13 personer. hade då högst biltäthet i . I samhällsdebatten rådde konsensus om att massbilismen orsakade trängsel och säkerhetsproblem, men ingen visste riktigt hur detta skulle lösas. Okunskapen och osäkerheten hos de etablerade makthavarna gjorde att trafikexperterna med som förebild fick stort inflytande. Bilentusiasterna var dessutom, precis som , mycket välorganiserade. Kungliga Automobil Klubben (KAK), och påverkade utvecklingen kraftigt tillsammans med bilindustrin, oljebolag och vägentreprenörer. I den statliga utredningen för som antogs 1958 blev dessa gruppers åsikter tydligt till politik. Fler och fler fick råd att skaffa bil, och arbetarrörelsen drev att varje arbetarfamilj skulle ha råd att äga en bil. I är det framförallt två saker som är orsaken till det bilorienterade samhälle vi har parkeringsnormerna och trafiksepareringen som med stor kraft slog igenom och som gav bilen kraftigt företräde och försprång framför andra transportslag. Cykelns möjligheter för hälsan, jämställdheten och klimatet Klimatsmart är mänskligt och barnanpassat Ett klimatsmart samhälle är också mänskligt. Där får människor företräde framför bilar. Det som behövs i det vardagliga livet finns i närområdet och gör att det går att cykla och gå dit. Det skapar också sociala mötesplatser. Detta i kombination med en bekväm och snabb kollektivtrafik gör att bilen bara används när den verkligen behövs. Därmed ökar både trafiksäkerheten och barns rörelsefrihet. består av ytan i en genomsnittlig svensk stad av infrastruktur för person- och godstransporter, och vägarna står för den allra största delen8. Att använda en större del av denna yta till kollektivtrafik och cykel är inte bara klimatsmart. kan också frigöras för exempelvis bostäder, parker och lekytor för barn. Få barn har en säker och trygg skolväg för gång och cykling. Undersökningar visar att endast cirka hälften av barnen mellan sju och har tillgång till ett säkert och tryggt vägnät för gång till skolan. För cykling var andelen mindre, mellan . Internationellt finns det många exempel på hur man genom fartdämpande åtgärder har lyckats vända negativa trender i gång och cykel till skolan, till och med i miljöer som klassats som mycket farliga för barn9. Många föräldrar skjutsar av olika skäl sina barn till och från skolan. Trafikvanorna har förskjutits mer och mer mot bilen, och många föräldrar är med rätta oroliga över trafiksituationen på väg till och runt skolan. I undersökningar har det visat sig att av trafiken i närheten av skolor utgörs av föräldrar som skjutsar sina barn till skolan. Denna negativa spiral leder till en ständigt försämrad trafiksituation, ökade klimatutsläpp och partikelutsläpp, buller men framför allt sämre hälsa och mindre vardagsmotion för barnen. Barn som får möjlighet att röra sig i vardagen är friskare, orkar mer och har bättre inlärningsförmåga. Fysisk aktivitet minskar risken för diabetes och övervikt, samt hjälper till att bygga upp ett starkt skelett. Fysisk aktivitet bidrar också till ett ökat välbefinnande, självförtroende och ger bättre kondition. Alla dessa faktorer har en negativ utveckling som enkelt kan vändas genom nya vanor. En resväg tar att cykla och att gå för ett barn. Genom att gå till skolan får barnen också möjlighet att lära känna sin närmiljö. Att skjutsa sitt barn överallt begränsar barnets rörelsefrihet eftersom det blir beroende av föräldrarnas tid och tillgång till bil. Många bilresor är korta. I är av antalet bilresor kortare än och hälften är kortare än . Om man byter ut alla bilresor mot cykel eller gång skulle vi spara 130miljoner liter bensin och utsläppen av koldioxid skulle minska med 300000 ton10. Ett projekt i , På egna ben, har låtit skolor tävla om vem som kan få flest elever att gå och cykla till skolan. Det har varit mycket framgångsrikt och både barn och föräldrar är nöjda. Barnen promenerar eller cyklar tillsammans och får möjlighet att prata innan skoldagen börjar. Dessutom får de gratis motion, vilket spelar stor roll för hälsan och för inlärningen i skolan. som står bakom projektet har också utformat studiematerial som ska bidra ytterligare till hållbara resvanor11. Ett liknande projekt har också genomförts i . 18 skolor och 2500 elever deltog. Bilskjutsandet minskade bland de 15procent som normalt skjutsar sina barn till skolan. Det innebär 150 uteblivna bilister till skolan och en besparing på koldioxid under en tvåmånadersperiod12. Vandrande skolbussar är ett framgångsrikt sätt att få barnen att promenera till och från skolan tillsammans i grupp och med någon av barnens förälder.