ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ju207 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i det juridiska systemet införa kommunarrest för grov kvinnofridskränkning. Omkring 29100 fall av misshandel mot kvinnor anmäldes . Andelen kvinnor som uppger att de utsatts för våld eller hot i arbetslivet har ökat påtagligt. Den allmänna bilden av våldet mot kvinnor är att det främst sker inom ramen för en nära relation. Drygt en fjärdedel av de kvinnor som uppger att de råkat ut för våld har blivit misshandlade av någon närstående. I av fallen med dödligt våld mot kvinnor är brottsplatsen den gemensamma bostaden. Samhället visar gång på gång att vi inte ens klarar av att skydda de kvinnor som är allra mest utsatta. Nationella trygghetsundersökningen visar dock att den vanligaste typen av våld mot kvinnor inte är det våld som sker i en nära relation utan det våld som utövas av en bekant person som inte är närstående. När kvinnor utsätts för våld av en ytlig bekant sker det ofta i samband med arbetet. Vi får dock inte bortse ifrån att mörkertalet troligen är relativt stort framförallt i de fall där gärningspersonen är en närstående. Gärningsmän som upprepat bryter mot besöksförbud ska obligatoriskt förses med elektronisk fotboja. I oerhört svåra fall kan även livvaktsskydd behövas där gärningsmannen är känd och sprider terror. I riktigt grova fall av våld mot kvinnor, så kallad grov kvinnofridskränkning, där besöksförbudet ständigt kränks borde omvänd kommunarrest kunna införas för män som misshandlar. Det vill säga att förövaren ska utestängas från att bosätta sig i samma kommun som brottsoffret. Kvinnan ska inte behöva känna rädsla utan hennes frihet ska gå före förövarens rätt till frihet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GY02Ju210 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen ska kunna begära fram identiteten bakom ett specifikt IP-nummer även när brottet bara kan leda till bötesstraff. Enligt Datainspektionen har nästan varannan ungdom upplevt någon form av mobbningsliknande beteenden på Internet. Främst utsätts pojkar för nätmobbning, men flickor utsätts i mycket större utsträckning för sexuella trakasserier. Frågan berör därmed tiotusentals ungas vardag. Brottsrubriceringen är avgörande för hur polisen kan utreda kränkningar på Internet. Om det exempelvis handlar om sexuella trakasserier så har polisen rätt att få ut bostadsadressen till IP-adressen. Men om åklagaren rubricerar brottet som förtal så anses inte brottet tillräckligt allvarligt för att polisen ska tillåtas få ut identiteten bakom en viss IP-adress. Det måste alltså till en kränkning där straffpåföljden kan vara fängelsestraff för att polisen ska ha möjlighet att begära fram identiteten bakom ett visst IP-nummer. Det är mycket otillfredsställande och strider enligt min mening mot den allmänna rättsuppfattningen. För om lagstiftningen tillåter privata bolag att vid illegal fildelning få fram identiteten bakom ett visst IP-nummer så borde förstås polisen också kunna göra detta när någon allvarligt kränker barn. delbetänkande har föreslagit att uppgifter om vem som innehar ett visst IP-nummer ska lämnas ut av operatörerna till de brottsbekämpande myndigheterna även när det misstänkta brottet enbart kan leda till ett bötesstraff. Detta tycker jag är högst rimligt. Om polisen kunde agera redan vid bötesstraff så skulle denna typ av brottslighet enklare kunna stävjas.
mot · GY02Ju211 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för beredskapspolisen. Beredskapspolisen har till uppgift att delta i polisverksamhet som har anknytning till befolkningsskydd och räddningstjänst. Men beredskapspolisen får även tas i anspråk för andra lämpliga polisuppgifter. Den kan kallas in då samhället utsätts för särskilt svåra och påfrestande situationer ur ordnings- och säkerhetssynpunkt. Eftersom beredskapspolisen fortfarande används endast i liten omfattning har intresset för verksamheten minskat. I en rapport till föreslås nu därför att beredskapspolisen ska läggas ned. Rapporten konstaterar att beredskapspolisen bara använts två gånger under de 25år organisationen . Författaren gör sin bedömning utifrån premissen att det nuvarande regelverket skulle ligga fast. Jag menar att beredskapspolisen är en värdefull resurs i samhället som istället borde utnyttjas betydligt bättre och vid fler situationer . Den borde exempelvis kunna användas till bevakning vid demonstrationer eller stora publika evenemang. Den ordinarie polisens resurser kan därmed frigöras för exempelvis brottsbekämpning. I syfte att kunna använda beredskapspolisen vid fler situationer än , och därmed använda resurserna mer effektivt, behöver det ske ett förtydligande av vad beredskapspolisen ska kunna göra och när det kan vara lämpligt. Det regelverk som styr beredskapspolisens verksamhet behöver därför ses över.
mot · GY02Ju212 · 2010-10-22 00:00:00 — Eftersupning enligt norsk modell tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enligt norsk modell lagstifta om eftersupning. Problemet med så kallad eftersupning har uppmärksammats i medierna. Genom att hävda att man druckit alkohol efter en trafikolycka kan en rattfyllerist bli frikänd såvida det inte går att bevisa att han verkligen druckit före olyckan. Detta skapar svårigheter för domstolarna att bevisa brott mot trafiknykterheten. I finns en lag som säger att en motorfordonsförare inte får dricka alkohol eller inta något annat berusningsmedel de första efter en trafikolycka eller en körning när föraren förstår eller borde förstå att den kan föranleda en polisundersökning. Vi föreslår att ett förbud mot så kallad eftersupning införs även i för att förenkla bevisfrågan i samband med rattfylleri. dör människor på grund av onyktra personer som kör bil. I och med att eftersupning har satts i system vid olyckor i samband med alkoholintag är det nu hög tid att ta efter den norska modellen. Det finns anledning att tro att det kommer att spara liv om en lag liknande den norska instiftas i . Det skulle också bli och en tydlig signal om att alkohol och bilkörning inte hör ihop.
mot · GY02Ju213 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt uppföljning och agerande vid brott på anstalter. Att dömda brottslingar fortsätter att begå brott även efter det att de omhändertagits är ett återkommande fenomen. På landets anstalter polisanmäls brott, såsom narkotikabrott, skadegörelse, misshandel och olika former av hot. Ytterst få av dessa anmälningar leder dock till åtal. En uppskattning pekar mot att knappt var tionde polisanmälan av ett brott begått på anstalt leder till åtal. Detta sänder inte bara ut signaler om att det är accepterat att begå brott, utan kan också försvåra vid bedömningar av om den dömde har gjort sig förtjänt av villkorlig frigivning eller tidsbestämning av livstidsstraff. Den bakomliggande faktorn till detta sägs vara att åklagarna ej finner det mödan värt att åtala någon som redan sitter omhändertagen för ett längre straff. De undantagsfall som leder till åtal består i regel av grövre brott, såsom mord eller grövre fall av misshandel. Bakgrunden är att domstolsväsendet mycket sällan dömer redan omhändertagna brottslingar till ytterligare påföljder. Detta leder till att de mindre brotten på anstalterna ofta prioriteras bort. I slutänden medför detta en oacceptabel situation som inte bara är fel ur en rent juridisk synvinkel, utan även skapar en stor otrygghet på landets anstalter, för såväl dömda brottslingar som personal. Det är en olycklig väg att gå att se mellan fingrarna på mindre brott, bara för att gärningsmännen redan funnits skyldiga till ett annat brott. En lagöverträdelse är en lagöverträdelse och bör behandlas lika, oavsett om den begås på öppen gata eller bakom anstaltens låsta dörrar. En skärpt tillsyn och uppföljning av de polisanmälningar som görs på landets anstalter är således en viktig prioritering för såväl rättssäkerheten som tryggheten på otrygga platser. Undertecknad önskar således att tar ställning för bättre uppföljning och mindre överseende avseende brott som begås på anstalter.
mot · GY02Ju215 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöpolisverksamheten. Av närpolisreformen, som var en god tanke , blev nästan ingenting. genomförs nya satsningar och regeringens mål är 20 000 poliser i riket, vilket är mycket bra. För att människor ska känna sig trygga och behålla tilltro till rättsväsendet spelar polisen en viktig roll. Bara genom att göra sig synlig kan polisen motverka och förebygga brottslighet på land såväl som på sjön. avvecklades sjöpolisverksamheten i sex av åtta sjöpolisdistrikt. är det bara i och som det finns sådan verksamhet kvar. Den inspektionsrapport som lågt till grund för beslut om avveckling av delar av sjöpolisverksamheten 2003 tog inte någon hänsyn till själva behovet av sjöpolis. Intressant i sammanhanget är att en utredning (SOU 1992:51) visade på ett utökat behov av sjöpolisverksamhet. Antalet anmälningar om sjöfylleri har ökat rejält. I takt med att sjöfylleriet ökat har också olycksantalet på sjön stigit. För att möta och mota det ökande antalet fyllerister på sjön har polisen i satsat på flytande poliskontor. Genom att vara synlig hoppas polisen kunna öka tryggheten för människor samt förebygga brott. har sjöpolisverksamhet avvecklats i delar av , vilket försämrar möjligheten att upptäcka och förhindra brott. När sjöpolisen lades ner i koncentrerades verksamheten till . Ytterligare neddragning av sjöpolisverksamhet bör därför undvikas. Det har gått sjöpolisverksamheten avvecklades i sex av åtta distrikt. och sju sommarsäsonger har stora delar av den svenska kuststräckan och två av landets tre största sjöar, och , nu varit utan sjöpolis. En avveckling av nämnda slag kräver en ordentlig utvärdering.
mot · GY02Ju216 · 2010-10-20 00:00:00 — Avskaffande av böter som straffpåföljd för ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta bötesstraffet för ungdomar med ungdomstjänst. En vanlig straffpåföljd för unga lagöverträdare är dagsböter. En dagsbot är tänkt att motsvara en dags nettoinkomst där sedan antalet dagsböter beskriver hur allvarligt samhället ser på brottet. Då många unga människor, inte minst de som ägnar sig åt kriminella verksamheter, ofta saknar regelbunden inkomst förlorar dagsboten en stor del av sitt tänkta värde. De som då betalar de dessutom relativt låga böterna är därför ofta inte ens gärningsmannen själv, utan föräldrarna. Därmed får påföljden ingen påtaglig konsekvens för individen, utan snarare för den ungas föräldrar. Har man föräldrar som kan och vill betala klarar man sig lindrigare än om man står ensam i världen, vilket gör påföljden ojämlik. Sedan påföljden ungdomstjänst infördes är bötesstraffet inte längre den vanligaste påföljden, vilket är bra. fick 2200 av de 5600 dömda ungdomarna ungdomstjänst, 1600 böter och 1600 ungdomsvård. 72 dömdes till sluten ungdomsvård. Fortsatt är det alltså en stor grupp som döms till böter. kan också den unga själv bestämma om man accepterar ungdomstjänst eller inte. Den unga kan så säga förhandla med domaren om vilken påföljden ska bli böter eller ungdomstjänst. Detta ger olyckliga signaler om att den unge har makten över domstolen genom att själv kunna bestämma sin påföljd. Jag anser att bötesstraff för ungdomar är negativt utifrån den aspekten att böter kan betalas av den ungas föräldrar och att böter inte ger någon effekt för att bryta ett kriminellt beteende. Dessutom kan böter leda till en hög skuldsättning som innebär stora svårigheter när den unga går in i vuxenlivet. Ett avskaffande av bötesstraff skulle kunna bidra till att den unga tydligare inser konsekvenserna av sitt handlande. Dessutom leder bötesstraffet till att det fortsatt kommer vara ett orättvist rättsväsen för unga där ekonomiskt starka föräldrar betalar för sin dömda ungdom, något de med sämre ekonomi inte kan. Mot den här bakgrunden anser jag att böter är en påföljd anpassad för vuxna och föreslår därför att man bör avskaffa bötesstraff för unga .
mot · GY02Ju217 · 2010-10-20 00:00:00 — Skärpt straff vid försvunna rånbyten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt straff vid försvunna rånbyten. Landet har drabbats av ett antal stora rån. I det uppmärksammade s.k. helikopterrånet blev det längsta straffet som utdelades fängelse. Rånarna kom av vilka bara en bråkdel återfunnits. Trots att brott av det här slaget ofta löses återfinns sällan bytet från rånen. Det innebär att de dömda kan invänta frigivning och då tillskansa sig bytet, precis som torde bli fallet gällande helikopterrånet. Om de som döms för brotten är tidigare ostraffade i blir tiden som frihetsberövade endast . Båda dessa förhållanden är enligt min uppfattning oacceptabla och bidrar till att dagens straff inte är tillräckligt stränga. Därför bör införas en straffskärpningsgrund som särskilt tar sikte på att skärpa straffen vid försvunna rånbyten. I varje enskilt fall får göras en bedömning i vilken utsträckning straffet bör förlängas. Här bör hänsyn tas bl.a. till storleken av rånbytet och i vilken utsträckning den tilltalade har försökt bidra till att rånbytet återfinns.
mot · GY02Ju218 · 2010-10-20 00:00:00 — Registrering av vapen i samband med brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registrering av vapen i samband med brott. skiljer man inte i redovisningen av brott som begås med vapen när det gäller brott som begåtts med legala eller illegala vapen. Alla sådana brott klumpas ihop till brott som begås med vapen. För oss lagstiftare ställer detta till problem. Vi kan inte få en bild av hur eller varför brottsligheten påverkas när vapen är inblandade. Om det hade varit enkelt att få fram hur stor andel av exempelvis rånen som genomförs med vapen som illegalt finns i landet, som stulits hos vapenägare eller där brotten utförs av vapenägaren själv hade vi kunnat anpassa lagstiftningen bättre utifrån detta. Det finns flera risker med att underlagen för beslut är svåra eller omöjliga att få fram. Den mest uppenbara risken är att beslut som drabbar skyttar och jägare drivs fram av ren populism. Men det finns också risk att vi inte kan säga om vi bör genomföra hårdare tester av vilka som ska få licens, vilka förvaringsregler som ska gälla eller om vi ska utöka resurserna till tullmyndigheten. Det är allvarligt eftersom vapenbrott är mycket obehagliga och ofta ger långtgående trygghetsförluster hos de drabbade. Regeringen bör således se över möjligheterna att införa ett registreringssystem i samband med att ett brott är begånget så att man på ett enklare och snabbare sätt kan skilja på brott som begås med legala respektive illegala vapen.
mot · GY02Ju219 · 2010-10-21 00:00:00 — Tortyrbrott i svensk lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa brottet tortyr i svensk lagstiftning. Tortyr är ett medvetet, överlagt angrepp på en enskild människas psyke, kropp och värdighet. Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning, kallad tortyrkonventionen, antogs av FN 1984. Den ålägger medlemsstaterna att kriminalisera tortyrbrottet. har ratificerat tortyrkonventionen men ännu inte infört en särskild straffbestämmelse om tortyr i svensk lag. Det är mycket otillfredsställande att ett så pass allvarligt brott som tortyr i svensk strafftillämpning istället måste rubriceras som exempelvis grov misshandel, olaga tvång, människorov eller våldtäkt. Även om alla dessa brott naturligtvis också är grova, har det varken samma tyngd eller symbolvärde som brottet tortyr. Dessutom preskriberas flertalet andra brott, vilket inte skulle vara fallet med brottet tortyr. Det är viktigt att inte blir en för torterare. måste ta sitt internationella ansvar och ställa sådana personer inför rätta. Tortyrkonventionen ålägger stater att kriminalisera tortyrbrottet, och har fått kritik av mot tortyr för att vi inte har gjort så. Det internationella symboliska värdet av en kriminalisering av tortyrbrottet skall inte heller underskattas; kan knappast vara trovärdigt när vi uppmanar andra länder att göra tortyr olagligt när vi inte själva gjort det. bör vara ett föregångsland när det gäller tillvaratagandet av mänskliga rättigheter. Vi måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna.
mot · GY02Ju220 · 2010-10-22 00:00:00 — Rättsväsendets uppföljning av snatterier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare och snabbare uppföljning av snatterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra polisens arbete i förebyggande syfte. Ett stort problem för handeln är snatterier och stölder. Ytterst är det konsumenterna som betalar ett dyrare pris på varor som säljs i handeln med anledning av snatterierna. Varor för åtskilliga miljarder stjäls . I motsvarande grad skulle priserna kunna sänkas med miljarder om det inte stals i sådan omfattning som det görs . Det är viktigt att rättsväsendet tar snatterier på stort allvar och att det sker snabba och tydliga återkopplingar från rättsväsendet med kännbara straffpåföljder, inte minst när det är unga som är förövarna. Snatterier kan vara en inkörsport till grövre brottslighet och genom tidigt förebyggande kan samhället både spara in resurser och kanske ännu viktigare påverka den enskilda individen att inte begå allvarliga brott. Det är en vinst både för samhället och för individen. Polisens arbete bör också göras mer synligt i förebyggande syfte. Åtgärder av mer administrativ karaktär skulle inte behöva belasta polisen exempelvis skulle istället ordningsvakter och butikskontrollanter kunna ges möjlighet att ge ett föreläggande om böter direkt på plats i butiken. Den tid som frigörs skulle då kunna användas till att arbeta förebyggande för att synliggöra polisen bland allmänheten. En gynnsam bieffekt av ökad auktoritet för ordningsvakter och butikskontrollanter skulle ges om deras befogenheter utvidgades. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Ju221 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om diskriminering inom rättsväsendet. Brottsförebyggande rådets rapport i rättsprocessen (rapport 2008:4), om missgynnande av personer med utländsk bakgrund, har konstaterat att diskrimineringen inom rättsväsendet i hög grad existerar. Brottsförebyggande rådets slutsats från deras två rapporter är tydlig: Resultaten pekar på att det finns föreställningar inom rättsväsendet om att vissa minoritetsgrupper och vissa brottstyper hör ihop. Det finns också föreställningar om att personer med vissa typer av minoritetsbakgrund alltid förnekar och därför inte tas på allvar. Andra exempel på direkt diskriminering från och enkät- och intervjustudien med rättsliga aktörer handlar om att personer med utländsk bakgrund betraktas som mindre trovärdiga än etniska svenskar på brottsplatsen, under brottsutredningen och i domstolsförhandlingen. Tyvärr innehöll denna utredning ej uppgifter om i hur stor utsträckning diskrimineringen existerar, vilket är en viktig komponent att ha information om för att kunna förändra situationen. Likhet inför lagen och ett rättsväsende fritt från diskriminering är en viktig och prioriterad fråga. Vi föreslår därför att en utredning initieras som har som uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet.
mot · GY02Ju224 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet. I budgetpropositionen ökar regeringen rådets (Brå) anslag med . Totalt har Brå en budget på . Anslagsökningen ska säkerställa att myndigheten kan utveckla och stärka sin verksamhet. Regeringen nämner särskilt uppgifter som att utveckla kriminalstatistiken, utvärdera rättsväsendet, bistå i metodutveckling och myndighetsprojekt samt utvärdera och sprida kunskap om framgångsrik brottsbekämpning och brottförebyggande arbete. Med tanke på medborgarnas berättigade intresse av ett fungerande rättsväsende och för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av det beviljade anslaget kan det vara motiverat med en kvalitetsgranskning av Brås egen verksamhet. En sådan granskning ligger väl i linje med regeringens uttalade strävan efter ett effektivt resursutnyttjande i hela rättsväsendet. Eller som regeringen själv skriver apropå rättsväsendet (prop. 2010/11:1 utg.omr. 4 s. 19): präglad av resursförstärkning behöver organisationen, arbetsmetoder och rutiner ses över, och i vissa fall utvecklas och anpassas efter nya förutsättningar. Detta bör gälla även för Brå, vars verksamhet inte har granskats under de som myndigheten har funnits.
mot · GY02Ju226 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffskalan bör ses över när det gäller cigarettsmuggling. Cigarettsmuggling som begrepp är inte då någon svensk medborgare har med sig en tobakslimpa för mycket utan då fordon tas in i landet med cigarettlaster som kan mätas i hundratals kilo eller rent av ton. En stark koppling kan misstänkas finnas till den organiserade kriminalitet som även ägnar sig åt narkotika, illegala vapen och människohandel. Med smugglingen byggs nämligen leveranskedjor upp som sedan kan användas i andra sammanhang. Det handlar om en stor utmaning. Endast ökade tullens beslag av cigaretter i med ungefär tio miljoner cigaretter, från två till tolv miljoner. Självfallet är detta också ett stort problem i . Enligt så ökade cigarettsmugglingen med 2009, vilket innebär cirka två miljarder i förlorade skatteintäkter. En anledning till den omfattande och troligtvis starkt ökande cigarettsmugglingen uppges vara att straffen inte står i proportion till de ekonomiska vinster som kan göras. Jämfört med de pengar som kan tjänas i samband med narkotika eller illegala vapen uppfattas än så länge detta som ett inte lika allvarligt brott. Utöver de problem som skapas med att smugglingsrutter byggs upp som kan användas för andra ändamål går det heller inte alltid att kvalitetssäkra produkterna även om de säljs med påståenden om att vara äkta produkter av välkända märken. Illegal försäljning av miljontals cigaretter innebär också att statskassan går miste om inkomster både i form av tobaksskatt och moms. Det är rimligt att en översyn görs av straffen för cigarettsmuggling med riktning mot mer kännbara straff för dem som ägnar sig åt grovt illegalt införande.