mot · GY02U236 · 2010-10-25 00:00:00 — Internationellt arbete för att motverka våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att alla FN:s medlemsländer ska anta och uppfylla resolution och resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera ett genusperspektiv i all fredsfrämjande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stödja den rekommendation som lämnades till om att inrätta en internationell kommission om våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att våldtagna kvinnor som blir utfrusna från samhället bör kunna få status som flyktingar precis som människor som förföljs för sin tro, politiska åsikt eller sexuella läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att systematiskt våldtagna kvinnor ska kunna kräva skadestånd av den stat som beordrat eller underlåtit att avstyra sådana övergrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i alla internationella insatser bör erbjuda stöd och rehabilitering på plats åt våldtagna kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att fler kvinnor ska finnas med i internationella styrkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genusfrågor bör få ett större utrymme i utbildningen av insatsstyrkorna. Kriget är inte över med den sista kulan. För de många kvinnor som våldtas i kriget fortsätter helvetet, för många hela livet ut. Våldtäkt används allt oftare systematiskt som ett vapen i kris- och krigsdrabbade områden. Inte bara den drabbade kvinnan utan också hela hennes omgivning blir offer för de ofta bestialiska övergreppen. En av de allvarligaste formerna av våld mot kvinnor är sexuellt våld, där våldtäkt är den grövsta formen. En våldtäkt är antingen den sker i fredstid eller under väpnad konflikt en kränkning av kvinnans integritet och mänskliga rättigheter. I samhällen där den sociala ordningen bygger på mannen som överordnad kvinnan blir angreppen även ett angrepp på mannen, hans kultur och på hans förmåga att försvara hem och familj, vilket förväntas av honom. Ämnet är känsligt på många sätt; de förnedrade offren är oerhört sårbara och vill helst av allt glömma, som de behöver få upprättelse. Världssamfundet behöver förmedla budskapet att vi inte ser mellan fingrarna på dessa krigsförbrytelser. Rättssystemet har svårigheter att hantera dessa frågor och beviskedjan är i många fall svår. Situationen försvåras också av att samhället i stort och där måste tyvärr också inkluderas skuld- och skambelägger kvinnan, offret. Det är som om det i alla fall på något vis är hennes eget fel. Skammen är i alla fall hennes. Men låt oss slå fast: Att bli våldtagen är inte skamligt för offret, bara för förövaren! Våldtäkter i krig har först nu kommit att betraktas som ett brott mot mänskligheten och är uppfört som krigsbrott enligt Romstadgan för den i . döms krigsförbrytare för systematisk våldtäkt i krig. Brotten begås främst i de inomstatliga konflikterna med avsikt att etniskt rensa folkgrupper. Så har skett i och i många av de konflikter som plågar . Första gången massvåldtäkter uppmärksammades som vapen var i . Resolutionen gav den dåvarande generalsekreteraren möjlighet att göra en studie om kvinnor, fred och säkerhet. Rapporten som presenterades understryker att kvinnor och flickor betalar ett särskilt högt pris för väpnade konflikter och att kvinnor ska sättas i centrum för FN:s fredsbevarande aktiviteter. Rapporten sätter fokus på nödvändigheten av att kvinnor finns med i det fredsskapande arbetet, dvs. beslutsprocessen, fredsförhandlingar, nödhjälpsarbete, upprättande av flyktingläger m.m. Kvinnor stöder kvinnor och det görs bl.a. med närvaro i områdena. Krigets konsekvenser drabbar framför allt civilbefolkningen. De flesta flyktingar, närmare bestämt , är kvinnor och barn. Systematiska våldtäkter är en krigföringsmetod. Satt i system utnyttjar man kvinnors särskilda utsatthet under kriget för att etniskt rensa områden och förnedra individen. Våldtäkterna har en långtgående verkan på samhället och dess återuppbyggnad. Hur läker man såren i ett samhälle där flickor och kvinnor kränkts i sitt människovärde och är både fysiskt och psykiskt märkta för livet av sina upplevelser? Hur påverkar det samhällen där pojkar växer upp med minnen av att ha tvingats se på när våldtäkterna utförts på deras syskon och mamma? Inte sällan förskjuts de våldtagna kvinnorna av sina familjer, särskilt om de blivit gravida av sina förgripare. För att något beskriva hur våldföringen fungerar ges här några exempel: Under kriget på inrättades särskilda våldtäktsläger på olika ställen i Bosnien där kvinnorna lagade mat, städade etc. för att våldtas och t.o.m. mördas. I förhör med kvinnorna har senare kunnat beläggas att massvåldtäkter användes som vapen och var beordrade. I går milisen från hus till hus, våldtar alla av kvinnokön, en del kvinnor förs bort för att våldtas även av andra. Från kriget i Bosnien rapporterades om 50000 våldtäkter. FN:s siffra från är uppe i 250 000 våldtäkter. Det är alldeles för lätt för oss i vår kultur att stanna vid att se våldtäkter mer som isolerade brott mot enskilda personer än att inse och förstå vidden av systematiserade våldtäkter för kris- och krigsdrabbade områden. Det är ett ohyggligt, effektivt vapen som söndertrasar hela samhällen och påverkar nationers återuppbyggnad. Våldtäkterna är en våldföring på hela samhällen och kulturer. Alltjämt finns svårigheten med attityderna kring dessa brott. Kvinnorna som utsätts har svårt att framträda. De har traumatiska upplevelser, många kan vara förskjutna från sina hem, de har ingen ekonomisk eller social möjlighet att starta ett nytt liv, de är märkta för livet. För kvinnor som lever i patriarkala kulturer kan ett vittnesmål vara detsamma som att sätta sig på de anklagades bänk. Detta innebär också svårigheter att få fram vittnesmål. Så länge vittnesmål saknas kommer ingen att kunna dömas för dessa brott. I ett krigshärjat samhälle är förutsättningarna för att kunna hantera de hälsomässiga konsekvenserna mycket begränsade. och svenska medborgare stöder på många olika sätt fredsprocesserna i olika konfliktområden, men programmen har inriktningen barn och utbildning, mat och sjukvård, och det saknas ett större grepp om de nödvändiga programmen för att stödja kvinnorna i återupprättandet av deras liv. Det har också stor påverkan på återuppbyggnaden av nationen. I Kvinna till kvinnas rapport is not over with the last bullet redovisas att av kvinnorna känner att de är utlämnade av sina regeringar och får ingen hjälp att hantera sina problem efter kriget. antog resolution , i vilken slås fast att genusperspektivet ska beaktas i all fredsfrämjande verksamhet. Bland annat diskuteras möjligheten att integrera ett genusperspektiv i mandaten för de fredsbevarande operationerna, att tillsätta en genusrådgivare inom DPKO och att etablera genuskontor i fältmissionerna. Ansträngningar görs nu för att engagera kvinnor i den fredsfrämjande och samhällsbyggande verksamheten på alla nivåer. En grundförutsättning för att lyckas med återuppbyggnaden av det civila samhället är att även kvinnor är delaktiga i processen. blev utnämnd av generalsektreterare till FN:s första särskilda representant att genomföra FN-resolutionen om sexuellt våld i krigsdrabbade områden. När återrapporterade till säkerhetsrådet rörande sitt uppdrag i framförde hon skarp kritik och anklagade regeringstrupperna FARDC för att systematiskt ha våldtagit hundratals personer i . I resolution om kvinnors deltagande i fredlig lösning av konflikter (2000/2025 []) är utgångspunkten att alla analyser och politiska åtgärder rörande konflikter har varit könsrollsblinda. Politiker, beslutsfattare och experter har antagit att könsrollsfrågor inte varit relevanta för detta politikområde. Kvinnor förekommer i officiella initiativ som syftar till att lösa konflikter och deltar i allmänhet inte vid beslut om prioriteringar i fredsprocesser. I parlamentets resolution föreslås därför bl.a. att en genusanalys ska utgöra ett automatiskt inslag i planeringen och i genomförandet av externa interventioner i konfliktsituationer och i återuppbyggnaden efter konflikter. Detta skulle säkerställa att kvinnor, som ofta har en central roll i återuppbyggnaden av krigshärjade samhällen, inte marginaliseras ytterligare vid interventioner. Fler kvinnor i internationell tjänst De positiva effekterna av kvinnors ledarskap och kvinnors deltagande i fredsbevarande styrkor manar enligt betänkandet till ökad nominering och rekrytering av kvinnor till internationella diplomatiska befattningar inom området fred och säkerhet. Kvinnor i den fredsbevarande styrkan kan utgöra en förebild för kvinnor i konfliktområden och inspirera till deltagande i återuppbyggnad, i synnerhet demokratiuppbyggnad och ekonomisk utveckling. Närvaron av kvinnor i den fredsbevarande styrkan i lyfts fram som ett exempel och som avgörande orsak till kvinnors ökade politiska deltagande. Vad kan vi i göra? Världens kvinnor och män måste gemensamt ta avstånd ifrån de avskyvärda krigsförbrytelser som riktas mot civila kvinnor och flickor i krig runtom i världen. Resolution och 1820 får inte bli enbart en läpparnas bekännelse. Därför måste vi verka för ett antal konkreta åtgärder. Vi måste öka de svenska insatserna för att sätta press på att regeringar lever upp till det skydd för kvinnor och barn i krig som FN:s resolution ställer krav på samt att länder i enlighet med resolutionen ger kvinnorna en större plats i återuppbyggnadsarbetet efter ett krig. Den uppföljande rapport som bl.a. lade fram till , där man kräver inrättandet av en ny internationell kommission mot våld mot kvinnor, måste få stöd. Då våldtagna kvinnor ofta blir utfrusna från samhället bör de kunna få status som flyktingar precis som människor som förföljs för sin tro, politiska åsikt eller sexuella läggning. Om det kan bevisas att våldtäkter begåtts systematiskt som en del av krigföringen bör våldtagna kvinnor också kunna få skadestånd från den krigförande staten. bör i alla internationella insatser erbjuda stöd och rehabilitering åt våldtagna kvinnor. bör också arbeta för att fler kvinnor ska finnas med i de internationella insatsstyrkor vi skickar. Utbildningen av dem som ska iväg bör också förbättras ytterligare när det gäller respekten för kvinnor och förståelsen för vad kvinnor och barn kan råka ut för. Att köpa sexuella tjänster är förbjudet i svensk lag. Det måste vara en viktig uppgift att se till att de svenska soldater som deltar i internationell tjänst får en gedigen information även inom detta område.