mot · GX02Fi15 · 2010-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:100 ekonomiska vårproposition 2Ny färdriktning för Sverige4 Krisen och regeringens politik har ökat klyftorna5 Ett bättre är möjligt5 Fler jobb inte minst för unga5 Högre kvalitet i välfärden6 Investera i en grön omställning6 Ökad jämställdhet och minskade klyftor6 (i) Arbetslösheten är den högsta sedan nittiotalskrisen7 (ii) Den globala konjunkturutvecklingen är osäker10 (iii) Människors ökade otrygghet spär på osäkerheten10 (iv) De offentliga finanserna försvagas12 (v) utan jobbtillväxt13 (i) Från gyllene läge till massarbetslöshet14 (ii) En mindre dynamisk arbetsmarknad16 Sämre trygghet på arbetsmarknaden16 Regeringen har passiviserat arbetsmarknadspolitiken16 (iii) Ökad otrygghet och sämre välfärd17 Försämringarna i trygghetsförsäkringarna har skapat otrygghet17 (iv) Skattesänkningar har gått före välfärden18 (v) En missad chans för miljö och jobb19 Brist på klimatinvesteringar i jobbkrisens spår20 Fyra förlorade år för miljön20 (vi) Ojämlikheten har ökat21 Regeringens politik ökar den ekonomiska ojämlikheten21 (i) En ansvarsfull ekonomisk politik23 (ii) Större social rörlighet och ökad jämlikhet24 (i) Fler och växande företag26 (ii) Jobb, praktik och utbildningsplatser28 (iii) Investeringar32 (iv) Fler jobb i välfärden33 (v) Arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning33 (vi) Bättre arbetsliv och säker arbetsmiljö34 (vii) Hela ska leva34 5 cInvestera i utbildning35 (i) Fler möjligheter i skolan35 (ii) Högre studier37 (iii) Validering av kunskaper38 5 dHögre kvalitet i välfärden38 (i) Mer resurser till kommunsektorn38 (ii) Minska barnfattigdomen40 (iii) Jämställdhet41 (iv) En ny sjukförsäkring43 (v) Fler bostäder45 5 e Investera i grön omställning47 (i) Ambitiösa rödgröna klimat- och energimål48 (ii) Investeringar för klimatomställning och fler jobb49 (iii) Storsatsning på förnybar energi53 (iv) En offensiv miljöpolitik54 (v) Bättre indikatorer för hållbar utveckling55 5 fAnsvar för Sverige55 (i) Effektivisera statliga myndigheter56 (ii) Besparingar på försvaret57 (iii) Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet58 (iv) Skärpt reglering och tillsyn av finanssektorn58 5 gInvesteringar i jobb och välfärd kräver skatter60 (i) Skatt på inkomst61 (ii) Socialavgifter64 (iii) Punktskatt på alkohol och tobak65 (iv) Skatt på fastigheter och kapital65 (v) Miljö- och klimatskatter67 (vi) Övriga inkomster69 6Effekter av de rödgröna förslagen69 (i) Effekter för de offentliga finanserna69 (ii) Effekter för kommunsektorn70 Färre i behov av socialbidrag71 (iii) Effekter för hushållen72 Ensamstående med två barn (med fullt underhållsstöd)72 Sammanboende med tre barn73 (iv) Fördelningspolitiska effekter74 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för fler jobb i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 5 b. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om investeringar i utbildning i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 5 c. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som leder till högre kvalitet i välfärden i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 5 d. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om investeringar i grön omställning i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 5 e. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att effektivisera den statliga förvaltningen, att bekämpa skattefusk och att skärpa regleringen och tillsynen av finanssektorn i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 5 f. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen för skattepolitiken i avsnitt . avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Vi rödgröna partier presenterar i denna motion en ny färdriktning för . Vi går till val på en politik för fler jobb, grön omställning och ökad ekonomisk jämlikhet. Vi vill ta ansvar för att utveckla . Vår utgångspunkt är att är ett fantastiskt land, med stora styrkor och än större möjligheter. har ett högproduktivt och innovativt näringsliv med många kreativa entreprenörer, som år förmår att förnya sig och skapa mervärden. Parterna på arbetsmarknaden tar ett stort ansvar för en fungerande lönebildning. Vi har ett utbildningsväsende som ger alla människor en chans att växa och utvecklas. Vi har en sjukvård av hög klass. styrka är sammanhållning. Vårt land har utvecklats genom att bejaka mångfald och öppna gränser, och de ekonomiska och sociala klyftorna är begränsade. Framför allt finns många människor som vill och kan arbeta och bidra till att utveckla . Krisen och regeringens politik har ökat klyftorna Men har varit en turbulent tid. Många har blivit uppsagda och tvingats ut i arbetslöshet. Många unga har inte haft en chans att ta sig in på arbetsmarknaden. Självfallet kan regeringen inte lastas för den globala finanskrisen, men regeringen har ett ansvar för att arbetslösheten har ökat mer i än i andra länder. Regeringen har missat chansen att investera i nya möjligheter. Resultatet är att långsiktiga förutsättningar för ekonomisk utveckling har försvagats och att klyftorna har ökat. Ett bättre är möjligt Vi rödgröna partier vill se ökad sysselsättning och fler jobb. Vi vill skapa fler möjligheter för alla att förverkliga livsdrömmar och ambitioner. Vi vill ha en socialt och ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. Vi vill ha ett jämlikt och jämställt samhälle. Vi är övertygade om att ett bättre är möjligt. Vår främsta prioritet är kampen för fler jobb inte minst för unga. Fler jobb är nyckeln till individens frihet, gemensamt välstånd, delaktighet och starka offentliga finanser. Fler jobb är en förutsättning för ekonomisk återhämtning och en bättre framtid för alla som lever i . Den borgerliga regeringen har upphört att tro på sin egen jobbpolitik och sätter nu allt hopp till en vändning i konjunkturen. De 450 000 människor, många av dem unga, som befinner sig i arbetslöshet har inte råd att vänta. Det stora hotet mot svensk ekonomi och människors välfärd är att många av dem som är arbetslösa aldrig får ett jobb igen. Får vi väljarnas förtroende kommer vi att ta ansvar för att den mycket höga arbetslösheten inte biter sig fast i . Fler jobb inte minst för unga Vi rödgröna partier kommer att bekämpa arbetslösheten genom direkta och omfattande insatser. Vi föreslår ett brett program om 100 000 nya jobb och praktik- och utbildningsplatser många av dem riktas till unga. Den som är ung ska ha bättre möjligheter att finna sitt första jobb. Många av de nya jobben växer fram i mindre företag. Våra förslag gör det lättare för entreprenörer att starta företag, att ta in kapital, anställa och expandera samt att ta steget ut på exportmarknaden. Vår näringslivspolitik ska stimulera fler att starta företag, få fler småföretag att anställa och stärka deras innovativa förmåga. behöver investera i utbildning och ett nytt kunskapslyft. Hela vårt samhälle vinner när vi lyfter kompetens och erfarenhet och tar till vara människors förmåga. De arbetsgivare som har svårt att rekrytera nya medarbetare kommer att få större möjligheter att finna rätt kompetens. De förbättringar som vi föreslår i arbetslöshetsförsäkringen ger större trygghet och underlättar omställning. Alla de som har tvingats ut ur a-kassan, eller som aldrig varit med, får nu möjlighet till ett bra försäkringsskydd. Det stärker också löntagarkollektivet så att lönenivåerna upprätthålls. Högre kvalitet i välfärden Att höja kvaliteten i välfärden är en investering . Människor efterfrågar minskade barngrupper i förskolan och skolbarnsomsorgen, ökad personaltäthet i skolan och äldreomsorgen och kortare vårdköer. Vi rödgröna partier vill därför satsa på att förbättra kvaliteten i verksamheterna det tjänar vi alla på. De som arbetar i välfärden behöver arbetsro, en god arbetsmiljö och möjlighet att utveckla sina verksamheter. I stället för hot om varsel vill vi skapa trygghet och utveckling. Vi föreslår att kommunsektorn tillförs totalt 12miljarder kronor . Investera i en grön omställning Vi vill ta chansen att skapa nya gröna jobb genom att investera för framtiden. Vi rödgröna partier föreslår den största investeringen i järnväg och kollektivtrafik i modern tid. Vi föreslår ett investeringsstöd till nya och energisnåla bostäder och ett utvidgat ROT-stöd för att modernisera och rusta upp flerfamiljshus. Vi vill också uppmuntra lokala initiativ för att skynda på klimatomställningen med ett nytt klimatinvesteringsprogram. Tillsammans tar vi ansvar för klimat- och miljöutmaningen som vi skapar förutsättningar för fler jobb och nya företag. Ökad jämställdhet och minskade klyftor Vi rödgröna partier vill öka rättvisan mellan könen. En stark arbetslinje, en stark välfärd med ett väl utbyggt socialt skyddsnät, en ambitiös familjepolitik och en förskola och äldreomsorg av god kvalitet är hörnstenarna i vår politik för ett jämställt samhälle. Stora hinder kvarstår, särskilt på arbetsmarknaden. De kvinnor som vill arbeta heltid måste kunna göra det. Vi vill underlätta för ensamstående föräldrar genom att höja underhållsstödet och uppmuntra kommuner att erbjuda barnomsorg och . Vi rödgröna partier vill att klyftorna ska minska i . är ekonomi, välfärd och hälsa ojämlikt fördelade. har allt fler familjer behövt förlita sig på ekonomiskt bistånd (socialbidrag). Barn ska inte behöva växa upp under sådana förhållanden. Vår politik kommer att leda till ett minskat behov av ekonomiskt bistånd. Vår politik kommer att leda till att färre barn behöver växa upp i fattiga familjer. Vi vill bygga ett tryggare . Vi vill upprätta en fungerande sjukförsäkring som inte lämnar människor i kläm vid sjukdom utan i stället hjälper dem vidare. Därför tar vi bort stupstocken, höjer taken och möjliggör återförsäkring. Vi förbättrar a-kassan genom att sänka avgifterna, höja dagersättningen och sätta ersättningsnivån till hela ersättningsperioden. Människor ska veta att de kan känna trygghet och omtanke om olyckan är framme och de blir sjuka, skadade eller arbetslösa. Vår politik ger en ny färdriktning. Arbetslösheten i är den högsta sedan sviterna av 1990-talskrisen. kommer att vara arbetslösa 2010. Arbetslösheten biter sig fast. Långtidsarbetslösheten har nästan fördubblats . Den långsiktiga sysselsättningen riskerar att minska med 100000. Tillväxten och sysselsättningen har fallit mer än i EU . Ungdomsarbetslösheten tillhör högsta. Överskott har vänts till underskott. Från i överskott 2006 till i underskott 2010. beskrev finansministern som massarbetslöshet. hoppas regeringen att nå en arbetslöshet på strax 2014. (i) Arbetslösheten är den högsta sedan nittiotalskrisen Arbetslösheten är rekordhög. Enligt den ekonomiska vårpropositionen kommer i genomsnitt 450000 människor att vara arbetslösa . Inte , i sviterna av nittiotalskrisen, har arbetslösheten varit så hög i . Arbetslösheten har ökat med 100000 personer . Självfallet kan inte regeringen lastas för den globala finanskrisen. Men regeringen har ett ansvar för att den svenska arbetsmarknaden har halkat efter i ett internationellt perspektiv. I har tillväxten och sysselsättningen fallit mer än genomsnittet i EU. närmar sig den svenska arbetslösheten EU-genomsnittet. Arbetslösheten i är också högre än i andra exportberoende länder, som och , och lika hög som i . Sysselsättningsgraden under kvartal 4, 20062009 Procent sysselsatta som andel av befolkningen . Grå staplar indikerar kvinnor, svarta staplar män. Källa: SCB, . Arbetslösheten i , , och , 20062009 Säsongsrensade kvartalssiffror för arbetslösheten, i procent av arbetskraften . Särskilt oroande är att långtidsarbetslösheten växer som stora grupper ungdomar inte får fotfäste på arbetsmarknaden. Grå staplar indikerar kvinnor, svarta staplar män. Källa: SCB. Ungdomsarbetslösheten i och EU I procent av arbetskraften under . Grå linjer indikerar kvinnor, svarta linjer män. Heldragna linjer indikerar , streckade EU. I en nyutkommen rapport från görs bedömningen att den långsiktiga sysselsättningen kommer att sjunka med 100000 personer till följd av jobbkrisen, och det långsiktiga arbetskraftsdeltagandet med 60000 personer.1 Det är allvarligt. Det visar inte minst erfarenheterna från 1990-talskrisen. Regeringen förefaller nu sätta allt hopp till en global konjunkturvändning i stället för att ta eget ansvar. Men den internationella ekonomiska utvecklingen är osäker. (ii) Den globala konjunkturutvecklingen är osäker kan världskonjunkturen vara på väg att vända. Vändningen är dock svag i förhållande till det kraftiga fallet i produktionen , liksom jämfört med tidigare konjunkturvändningar.2 Resursutnyttjandet är fortsatt mycket lågt. Dessutom kvarstår stora risker. En risk är att de penningpolitiska och finanspolitiska stimulanser som infördes i samband med den globala finanskrisen avtrappas för snabbt och därmed håller tillbaka konjunkturuppgången. En annan är att det uppstår nya problem på finansmarknaderna som återigen får negativa effekter på den globala ekonomin.3 I har flera länder, framför allt , , och , problem med betydande budgetunderskott i de offentliga finanserna. Särskilt är satt under stark press. Det finns en risk att de statsfinansiella problemen i dessa länder får en negativ effekt på konjunkturen i övriga EU-länder, däribland . Prognos för internationell BNP-utveckling, 20092011 (Procentuell förändring av BNP) Källa: ekonomiska vårproposition. (iii) Människors ökade otrygghet spär på osäkerheten Med en begränsad draghjälp från omvärlden är den svenska konjunkturutvecklingen beroende av hur den inhemska ekonomin utvecklas. De svenska hushållen och företagen skulle därför behöva stärkas i sin framtidstro. Men den borgerliga regeringen har haft en motsatt agenda. Betydande förändringar i arbetslöshetsförsäkringen har genomförts för att hålla tillbaka löneutvecklingen. Dessutom har sjukförsäkringen försämrats. Dessa förändringar utgör en direkt förklaring till att allt fler hushåll nu måste ansöka om ekonomiskt bistånd (socialbidrag) för att klara sin försörjning. Regeringen bedömer i vårpropositionen att utbetalningen av socialbidrag ökar med 40procent mellan 2007 och 2011.4 Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Utbetalningar av ekonomiskt bistånd (socialbidrag) Källa: ekonomiska vårproposition, Budgetmotion . Osäkerheten som har följt i den globala finanskrisens spår och höjda disponibla inkomster har bidragit till att hushållen har ökat sitt sparande kraftigt. I har dock sparandet ökat snabbare än i resten av sannolikt som en konsekvens av den ökade otryggheten som har följt av regeringens försämringar i a-kassan och sjukförsäkringen. Enligt ligger sparandet kvar på historiskt höga nivåer även . (iv) De offentliga finanserna försvagas När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 var överskottet i de offentliga finanserna . pekar regeringens prognoser på ett lika stort underskott 2010. När arbetslösheten har vuxit har underskotten i de offentliga finanserna ökat. Den konsoliderade bruttoskulden har dock hållits tillbaka till följd av regeringens utförsäljning av statliga bolag. Justerat för detta har den konsoliderade bruttoskulden ökat med ca . Bruttoskuldens utveckling 20062009, justerad för utförsäljning Diagrammet anger konsoliderad bruttoskuld, med justering (mörk stapel) för statens aktieförsäljningar och deltagande i nyemissioner . Källa: ekonomiska vårproposition och egna beräkningar. (v) utan jobbtillväxt Jobb kommer att vara den helt avgörande frågan. Vinner vi kommer vi i valet att mätas utifrån om vi fått fram fler jobb. i Civilekonomen (2006). Inför valet var moderatledaren tydlig med hur han skulle utvärderas efter en valseger. I vårmotion 2006 förespeglades att deras politik skulle kunna ge upphov till 500000 nya jobb på kort sikt.5 När hans regering tog över var arbetslösheten i . Det karakteriserades av den tillträdande finansministern som massarbetslöshet. I den ekonomiska vårpropositionen gör regeringen prognosen att arbetslösheten 2014 kan komma ned till . med regeringen skulle i bästa fall leda tillbaka till ruta ett. Det finansministern beskrev som massarbetslöshet har blivit målet för nästa mandatperiod. Arbetslöshetens utveckling 20062014 med regeringens prognos Årsgenomsnitt för arbetslöshet, i procent av arbetskraften . Utvecklingen 201014 är regeringens prognos. Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen har misslyckats med jobben och ekonomin. Arbetslösheten är högre, utanförskapet större, produktiviteten lägre och den ekonomiska ojämlikheten större än när regeringen tillträdde . I den ekonomiska vårpropositionen lämnar regeringen inga besked om hur jobben ska bli fler eller hur ekonomin ska stärkas. 100000 färre jobb och 70000 fler i s.k. utanförskap. Klyftorna har ökat. Den rikaste procenten av befolkningen har fått lika mycket som av svenska folket tillsammans. Effektiv arbetsmarknadsutbildning har ersatts av passiva garantier. 4 av 5 får inget aktivt stöd. Trots den höga arbetslösheten misslyckas vart femte rekryteringsförsök, enligt . Regeringens politik har gynnat män de har fått mer än kvinnor. Regeringen har missat chansen att investera i grön omställning. (i) Från gyllene läge till massarbetslöshet Fram byggde en styrkeposition i fråga om tillväxt och offentliga finanser. Den offentliga skuldsättningen sjönk. Arbetslösheten pressades nedåt, liksom den långsiktiga jämviktsarbetslösheten, även om nivåerna fortfarande var för höga. Offentlig bruttoskuld 19962006, procent av BNP Arbetslöshet 19962006, procent av arbetskraften mellan 15 och 75 Grå staplar indikerar kvinnor, svarta staplar män. Den borgerliga regeringen tog sålunda över regeringsmakten i ett fördelaktigt ekonomiskt läge sett ur ett statsfinansiellt perspektiv. Regeringen hade kunnat använda överskotten för investeringar som hade stärkt långsiktiga förutsättningar för en god ekonomisk utveckling och välstånd. Men regeringen hade en annan agenda. Överskotten användes till stora skattesänkningar. Resultatet är ett misslyckande för jobben och ekonomin. Den höga arbetslösheten och den sjunkande sysselsättningsgraden får också genomslag i regeringens mått på det s.k. utanförskapet. Det går att rikta många invändningar både mot själva begreppet och olika mätmetoder men faktum är att utanförskapet har ökat med 70000 personer sedan valet enligt egen definition 2006.6 Den verkliga arbetslösheten, Källa: webbplats. Källa: , dnr: 2009:1262. (ii) En mindre dynamisk arbetsmarknad Sämre trygghet på arbetsmarknaden Direkt efter den borgerliga valsegern sänkte regeringen ersättningsnivåerna i a-kassan och höjde avgifterna så kraftigt att en halv miljon människor lämnade arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom försämrades sjukförsäkringen. Men sänkta ersättningar i a-kassan och sjukförsäkringen leder naturligtvis inte i sig till fler arbeten. Strategin är att genom olika åtgärder sätta de lägsta lönerna under press. Genom att sänka ersättningen i arbetslöshets- och sjukförsäkringen, införa ett jobbskatteavdrag och ställa hårdare krav på de arbetssökande och sjukskrivna är förhoppningen att lönekraven ska sänkas. I den framgångsrika svenska modellen finns det en koppling mellan facklig organisering och arbetslöshetsförsäkringens finansiering och utformning. De ökade avgifterna i arbetslöshetsförsäkringen har inneburit att många har lämnat både a-kassa och fack. Detta leder till lägre facklig organisationsgrad och därmed försvagad förhandlingsstyrka. En sådan utveckling riskerar att leda till en mindre välfungerande lönebildning och arbetsmarknad. Den moderna arbetsmarknaden innebär stora krav på människor att kunna ställa om och anpassa sig. Nya jobb skapas och andra försvinner i en ständig process. För att människor ska klara av denna förändring måste de veta att de kan förlita sig på samhället i samband med sjukdom och arbetslöshet. De måste också veta att det finns möjlighet till omställning och omskolning genom arbetsmarknadsinsatser och reguljär utbildning. Regeringens omläggning av den ekonomiska politiken innebär att kostnaderna och riskerna för arbetslösheten i stor utsträckning övervältras på den enskilde. Det riskerar att skapa en mindre dynamisk arbetsmarknad med en skarpare uppdelning mellan de med fast förankring och de med mer lös anknytning och en framväxt av arbetande fattiga. Av den fördelningspolitiska redogörelsen i vårpropositionen framgår att andelen ekonomiskt utsatta bland de med arbete ökar från 2006.7 Regeringen har passiviserat arbetsmarknadspolitiken Regeringen har genomfört en stor omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Fokus har ensidigt lagts på att öka arbetsutbudet. De aktiva insatserna för dem som saknar relevant utbildning eller yrkeserfarenhet har dragits ned. deltog endast av de arbetssökande i arbetsmarknadsutbildningar, enligt statistik från Arbetsförmedlingen. Det är en anmärkningsvärt låg siffra, i synnerhet som just yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning visat sig ha en positiv effekt för möjligheten att finna ett nytt jobb.8 Nedskalningen av utbildningar och andra aktiva insatser kan komma att stå dyrt. behöver investeringar i kunskap på alla nivåer för att kunna hålla en hög produktivitetsutveckling . Under den gångna mandatperioden har produktivitetsutvecklingen varit negativ den utvecklingen måste vändas. Genomsnittlig årlig produktivitetsutveckling i procent. Siffrorna är en prognos. Källor: och regeringen. Dessutom ökar risken för brist på kvalificerad arbetskraft då konjunkturen vänder och stora pensionsavgångar väntar. Redan nu kommer oroande tecken. En undersökning från visar att vart femte rekryteringsförsök misslyckas.9 Andelen är till och med något högre 2010 än på toppen av förra högkonjunkturen, 2007. Svenska företag hittar inte rätt kompetens utan tvingas tacka nej till nya uppdrag eller dra ned på produktion och service. I en situation med 100000 fler arbetslösa finns det många företag som söker men inte finner rätt arbetskraft. prognostiserar att de snart kommer att börja höja reporäntan. Att tvingas till detta, i ett läge när arbetslösheten ligger , tyder på en sämre fungerande matchning på arbetsmarknaden. (iii) Ökad otrygghet och sämre välfärd Regeringen har prioriterat skattesänkningar, främst för dem med stora inkomster och förmögenheter, vilka framför allt är män. Dessa skattesänkningar har i stor utsträckning finansierats genom nedskärningar i trygghetsförsäkringar och välfärdstjänster. Försämringarna i trygghetsförsäkringarna har skapat otrygghet Den gångna mandatperioden har inneburit kraftiga försämringar i det sociala skyddsnätet. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen har sänkts som avgifterna höjts och regelverket har stramats åt. En halv miljon löntagare har lämnat a-kassan. Den högsta ersättningen från a-kassan har sänkts till . Det gör att exempelvis sjuksköterskor och byggnadsarbetare inte kommer i närheten av i ersättning från a-kassan vid arbetslöshet. Den svenska arbetslöshetsförsäkringen är långt sämre än i flera jämförbara länder. Arbetslöshetsförsäkringens ersättningsnivå i europeiska länder, 2006 och 2009 Den vänstra stapeln anger bruttoersättningsnivå vid arbetslöshet, i procent av en genomsnittslön för industrianställda, 2006. Den högra stapeln anger motsvarande siffra 2009. Källa: TCO. Regeringen har även gjort kraftiga försämringar i sjukförsäkringen. Inte minst de som drabbas av långvarig sjukdom eller skada många kvinnor får kraftigt försämrad ekonomi som en ny stor grupp av försäkringslösa växer fram.