ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02N255 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för serviceföretagande på landsbygden. Stora delar av består av lands- och glesbygd. Ändå stiftas lagar och regler oftast efter storstädernas förutsättningar. bor av landets befolkning i eller runt de större städerna. Detta betyder att drygt 2 miljoner svenskar bor på landsbygden eller i glesbygden. Av dessa bor en majoritet i , men det finns glesbygdskommuner även i såsom , och . Servicen på landsbygden tunnas ut år för år. I många småbyar i län, som sprudlade av liv, gapar affärslokaler tomma och bygden tynar sakta bort. På vissa ställen finns dock fortfarande en lanthandel eller mack kvar, och dit har den kvarvarande samhällsservicen nu centrerats. har av landsbygdens lanthandlar, och samhällsservicen med dem, försvunnit. Fortsätter den nuvarande trenden i oförändrad takt dröjer det inte länge innan lands- och glesbygdens både privata och offentliga samhällsservice är utplånad. Näringsverksamhet både i stad och på landsbygd måste ske under marknadsmässiga villkor. Utveckling måste ske av egen kraft. Dock är den grundläggande förutsättningen olika då kundunderlaget för en landsbygdsbutik är svårt att påverka som kanske en enskild företagare inte bara behöver kunna ett verksamhetsområde eller ett regelverk för att kunna driva en framgångsrik näringsrörelse på landsbygden. För att hindra att servicenäringen på landsbygd och i glesbygd ytterligare utarmas bör regeringen se över möjligheten att underlätta för serviceföretagande på landsbygden.
mot · GY02N256 · 2010-10-25 00:00:00 — Servicenäringens kostnad för tillsyn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kringkostnader för tillsynsverksamhet för mindre servicenäringar. Hela ska leva och bygden behöver butiken är två välkända slogans. Folk handlar dock i allt större utsträckning på städernas stormarknader. Landsbygdens stora utmaning är hur man möter ökad konkurrens från köpcentrum samt större rörlighet. På många ställen har hela byalag gått samman och bildat ekonomiska föreningar för butikens överlevnad. Ett starkt och utvecklat lokalt engagemang är en förutsättning att hitta lösningar som kan ge både kommersiell och offentlig service. Vanligt är därför att servicenäringar på landsbygden söker fler ben att stå på såsom catering, hemkörning, kiosk, mack, kafé eller bygdegårdsaktiviteter. Handlare på landsbygden pekar, vid sidan av sviktande kundunderlag, ut den administrativa bördan som ett bekymmer och stor anledning till avveckling. Det är orimligt att små lanthandlar måste betala samma kostnad för exempelvis tillsyn som stormarknader. En översyn bör därför göras så att tillsynskostnaderna för mindre serviceföretag på landsbygden är proportionerligt utformade.
mot · GY02N257 · 2010-10-19 00:00:00 — Kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktion. Svensk kärnkraft används endast för elproduktion. Uranet används som ett värmeproducerande bränsle i driften av kondenskraftverk, vilket gör att tre tredjedelar av energin kyls bort. Större delen av energin i uranet blir alltså spillvärme som försvinner ut i havet. () har gått igenom möjligheten att ersätta biomassa i fjärrvärmeproduktion med denna spillvärme. Det vanligaste bränslet i svensk fjärrvärmeproduktion är spill från främst skogsindustrin som grenar, toppar, ris och bark. Totalt består fyra femtedelar av bränslet i fjärrvärmeproduktionen av energi som inte skulle ha använts i annat fall. Utredningen om hur fjärrvärmenäten ska öppnas för fler aktörer framhåller att förutsättningarna för fjärrvärmeoperatörerna kommer att förändras. Den enskilt största förändringen är att monopolet måste bort och kunderna ges möjlighet att välja mellan fler fjärrvärmeleverantörer. Av detta står de kommunala fjärrvärmebolagen för av produktionen medan privata och statliga för respektive. Intressant i sammanhanget är att restvärme från industrin finns över nästan hela landet, men utnyttjas inte mer än till hälften. Skulle detta ske ges ytterligare möjligheter att välja mellan fler leverantörer. Öppnare nät kommer sannolikt att medföra att mer industriell restvärme tas till vara. Fler externa och specialiserade aktörer förväntas uppstå. Möjligheten att tillvarata spillvärmen från kylvattnet i kärnkraftverk har diskuterats, men otillräcklig forskning kring de samhällsekonomiska konsekvenserna finns. Därtill finns en lag som förbjuder detta. En annan anledning till detta kan vara tidigare regeringars ambition att avveckla kärnkraften. När Alliansen nu träffat en historisk energiöverenskommelse där nuvarande kärnkraftverksreaktorer kan bytas ut mot nya ter det sig naturligt att satsa forsknings- och utredningsresurser på vidareutveckling och högre resursutnyttjande av kärnkraften. , professor på energissystem vid , menar att mängder av energi går till spillo i . En anledning är att man inte drar nytta av kombinationen mellan värme- och kraftproduktion. Fjärrvärmeverken som skulle kunna producera el som värme gör det inte och kraftverk som producerar el gör inget av biprodukten värme. är utnyttjandet av spillvärme från kärnkraftverk förbjudet. Förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas och en alternativ användning av nämnda spillvärme bör beaktas för att komma fram till att det bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme.
mot · GY02N258 · 2010-10-25 00:00:00 — Minskade administrativa kostnader för serviceföretag på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskade administrativa kostnader för serviceföretag på landsbygden. Näringsverksamhet i både stad och land måste ske under marknadsmässiga villkor. Utveckling måste ske av egen kraft. Dock är den grundläggande förutsättningen olika då kundunderlaget för en landsbygdsbutik är svårt att påverka som kanske en enskild företagare inte bara behöver kunna ett verksamhetsområde eller ett regelverk för att kunna driva en framgångsrik näringsrörelse på landsbygden. Handlare på landsbygden samt även statliga myndigheter såsom i län pekar, vid sidan av sviktande kundunderlag, ut den administrativa bördan som ett bekymmer och orsak till avveckling. För att hindra att servicenäringen i lands- och glesbygd ytterligare utarmas bör regeringen se över möjligheten att underlätta regelbördan och administrativa kostnader för serviceföretag i glesbygd.
mot · GY02N259 · 2010-10-21 00:00:00 — Enklare regler för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera regelförenklingsarbetet med särskilt fokus på småföretagen. Regelförenkling har varit regeringens mest prioriterade frågor under den gångna mandatperioden. bedrevs ett mycket omfattande och ambitiöst arbete för att förenkla vardagen för företagare i . Målet var att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler . En del regler har tillkommit med det goda syftet att minska skattefusk och svartarbete. Företagens totala administrativa kostnader har minskat från 96,5 mdkr 2006 till preliminärt 89,5 mdkr netto 2010, dvs. efter att hänsyn även tagits till regeländringar som medfört ökade kostnader. Detta innebär en minskning av de administrativa kostnaderna med . Om hänsyn endast skulle tas till genomförda åtgärder som minskat de administrativa kostnaderna skulle bruttoresultatet utgöra en minskning med (enligt regeringens promemoria En enklare vardag för , ). En jämförelse av förenklingsarbete med resultatet för perioden 20062010 visar på att arbetet har intensifierats väsentligt och varit banbrytande i på flera sätt bl.a. genom inrättandet av samt det historiska trendbrottet med minskade regelkostnader. Även om 25-procentsmålet inte har uppnåtts, kan det konstateras att det har hänt mer än det någonsin har gjort sedan regelförenklingsfrågorna aktualiserades . Enligt Näringslivets Regelnämnds (NNR) Regelbarometer 2009 tycker nio av tio företagare att det är mycket eller ganska viktigt att regeringen förenklar reglerna för företagen. Av dessa tycker tre av fyra att det är mycket viktigt. Det är viktigare för företagare i små företag än i större företag (med 50 eller fler anställda). Men även bland de stora företagen svarade en klar majoritet att det är mycket viktigt. Att företagare i små företag tycker det är viktigare tyder på att de drabbas hårdare av regelkrånglet än större företag. En minskad regelbörda är helt avgörande för företagsamheten, konkurrensen och lönsamheten särskilt i de små företagen. Mer tid, kraft och resurser kan då ägnas åt produktivt arbete som att utveckla affärer och sina varor och tjänster. ägnar företagare istället orimligt mycket tid åt bl.a. statistikunderlag och att förstå sig på komplicerade regler inte minst skatteregler, omotiverat mycket resurser på revisionstjänster och beklagligt mycket kraft går till spillo utan att det heller gynnar staten. Regelförenklingsarbetet är viktigt också för att göra det attraktivt för fler att starta, köpa, driva och utveckla företag. behöver fler framgångsrika företagare. Därför anser jag att regelförenklingsarbetet bör intensifieras med särskilt fokus på småföretagen.
mot · GY02N262 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på kulturturismen som en hållbar väg till lokal, regional och nationell utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas. Kulturturism är en av de snabbast växande näringarna i EU, och kulturen samt kulturarvet är ett par av de viktigaste faktorerna när människor väljer resande och turistmål. Enligt , , kommer den europeiska turismen att växa . Besöksnäringen kommer att vara en viktig utvecklingsbransch, inte minst i tider av ekonomisk kris. omsätter turismindustrin och sysselsätter 160 000 årsarbetare. ökade den totala turistkonsumtionen . Kulturturismen kan till skillnad från många andra näringar inte utlokaliseras eftersom den är beroende av den plats och de människor som finns där. Den skapar förutsättningar för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kunna leva på sitt arbete och utveckla sin verksamhet och sina uttryckssätt. Den är dessutom ofta inkörsport på arbetsmarknaden för människor med praktiska kunskaper. anser mot bakgrund av ovanstående att regeringen ska återkomma till med förslag om hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas.
mot · GY02N263 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler regelförenklingar för . De svenska småföretagen är ryggraden i det svenska näringslivet. har under 50 anställda. Många av dem består av enbart någon eller några personer. står inför en kännbar demografisk utmaning. Ett viktigt svar på hur jobben ska bli fler är att bättre ta tillvara den stora potential som finns i att få fler småföretag att starta och utvecklas i . Vårt land behöver fler entreprenörer och fler människor som vågar förverkliga sina idéer. Många saker är viktiga för att skapa ett klimat som uppmuntrar till entreprenörskap och nytänkande. Ett utbildningssystem av hög kvalitet, bättre matchning på arbetsmarknaden och att göra det mer lönsamt att arbeta, är alla betydelsefulla pusselbitar. Det måste också vara lätt att driva företag. Ingen entreprenör vill tyngas av onödigt pappersjobb. Det är viktigt att den administration som statens regler för företag leder till inte blir för dyr eller tar . När man frågar företagare vilka frågor som är mest prioriterade för att förbättra företagsklimatet i kommer önskan att minska regelbördan högt upp på agendan. Att minska regelbördan för våra företag skulle ha flera positiva effekter. Genom minskade kostnader skulle de svenska företagens konkurrenskraft öka, mer resurser skulle kunna läggas på att anställa och produktiviteten skulle öka. En internationell jämförelse visar att står sig väl i en jämförelse med andra länders administrativa kostnader för statliga regler. Detta betyder dock inte att vi kan luta oss tillbaka och vara nöjda med den rådande situationen. , som följer upp arbetet för regelförenklingar, uppskattade 2006 att företagens totala administrativa kostnader uppgick till ca . Under den förra mandatperioden minskade kostnaderna eller . Resultatet visar att det inte är helt lätt att ta itu med frågan trots höga ambitioner. Grundliga konsekvensanalyser måste genomföras för att kunna se vilka effekter olika regelförenklingar får. Dessutom kan det i flera fall vara berättigat att förtydliga gamla regler och lägga till nya för att till exempel komma åt svartarbete. Inte desto mindre måste vi fortsätta att prioritera arbetet med mer regelförenklingar. Viktiga konkreta åtgärder som skulle göra en stor skillnad för svenska småföretag är bland annat att förenkla processen för uppgiftslämnande från företag till myndigheter, ytterligare förenkla deklarationen för företag och förkorta och förtydliga handläggningstider för tillstånd hos statliga myndigheter.
mot · GY02N265 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella evenemang. Internationella evenemang är mycket större än den enskilda konferensen, konserten eller turneringen. har bra förutsättningar att vara värd för större evenemang men riskerar att tappa mark och bli frånsprunget av andra länder. Därför behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande. Den bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Det är viktigt att granska förutsättningarna för diverse lämpliga internationella evenemang, kanske till och med ett , i . Intresset i närings- och idrottsliv ska undersökas och när förutsättningarna finns ska ett förslag till ansökan tas fram. Staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag måste ta ett ökat ansvar för att locka evenemang till . Dessa kan skapa jobb och intäkter för såväl företag som staten som de stärker den positiva bilden av . Regeringen bör samordna och fokusera resurserna kraftigt för bästa genomslag, till exempel genom att utlysa ett idrottsår, ett mötesår och ett kulturår. Syftet skulle då vara att fokusera på att arrangera ett flertal internationella evenemang när det gäller idrott, möten och när det gäller kultur under respektive år. Resurser ska användas till att i större utsträckning dra fördel av universitetens och högskolornas internationella nätverk och möjligheter att arrangera internationella forskarkonferenser och liknande.
mot · GY02N267 · 2010-10-15 00:00:00 — Branschprogram för svensk försvarsindustri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprättandet av ett branschprogram för svensk försvarsindustri. Det som i dagligt tal kallas för försvarsindustrin omfattar cirka 45 företag med 30 000 anställda. Med underleverantörer och servicebolag handlar det om sammanlagt om cirka 100 000 arbetstillfällen. Svensk försvarsindustri präglas av hög teknologisk kvalitet och har vuxit fram genom beställningar från svenska staten som byggt på direkt militära behov. De högkvalificerade produkter som genom forskning och hög kompetens utvecklats har med framgång kommit till nytta i olika typer av civil produktion. Även om försvarsindustrin till stora delar är ägd av utländska intressen finns i en kvalificerad kompetens som är respekterad. Den gör att dessa företag gärna ser en fortsättning på sitt svenska engagemang som byggt på bland annat en tradition av beställningar och utvecklingsarbete i nära samverkan med svenska staten. Den position som svensk försvarsindustri nått beror på kombinationen av försvars-, närings- och forskningspolitiska intressen. Denna grundläggande bredd har gett försvarsindustrin en stark regionalpolitisk betydelse med orter som , , och som några viktiga knutpunkter. När synen på denna sektor förändras från statsmaktens sida får detta självfallet konsekvenser. Om upphandling av försvarsmaterial, vilket nu är fallet, reduceras till att köpa från hyllan på en internationell marknad förändras hela näringens förutsättningar och framtidsutsikter. Särskilt allvarligt blir läget när produkter som tagits fram i nära samarbete med svenska staten till mycket stora belopp inte handlas upp av det svenska försvaret. Självfallet kan produkter som saknar referensbeställningar i den egna försvarsmakten inte med framgång och trovärdighet marknadsföras internationellt. Principen som gäller med att nyanskaffning bör, när så är nödvändigt, i första hand ske av på marknaden befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel får negativa effekter för möjligheterna att upprätthålla forskning, teknikutveckling, spetskompetens och även i förlängningen arbetstillfällen. Dessutom ska inte kopplingen till behovet av egen materielförsörjning i ett så kallat skarpt läge och den generella betydelsen för näringslivsutvecklingen och den regionala balansen glömmas bort i sammanhanget. Helheten och omfattningen av svensk försvarsindustri gör att behovet av en långsiktig och samlad strategi framstår som nödvändig. Utan en tydlig strategi och uttalad ambition från statsmaktens sida kommer den svenska försvarsindustrin att successivt eroderas och försvagas. För att vända denna utveckling bör näringen och statsmakten inleda ett arbete tillsammans med bland annat de fackliga organisationerna för att upprätta ett långsiktigt branschprogram. Syftet ska vara att utveckla den svenska försvarsindustrin och dess kompetens med bäring på även den civila sektorn.
mot · GY02N269 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera avregleringarna av de statliga bolagen. har avregleringar skett inom såväl posten som taxibranschen, tele, energi, flyg, järnvägen och apotek. Avregleringar kan vara ett medel för staten att lösa strukturella och ekonomiska problem. Avregleringar kanske också kan vara ett sätt att nå likvärdig god och fungerande service i hela landet för medborgarna. För att ta reda på om så är fallet bör avregleringarna utvärderas. Det är tid för en sammanhållen utvärdering av de avregleringar som har genomförts . Det är angeläget inte minst utifrån konsumenternas perspektiv att utvärdera servicen, kvaliteten, tillgängligheten och prisutvecklingen. Under har hela järnvägssektorn i genomgått en kraftig och snabb förändring. hade SJ:s ansvar för banorna övergått till . anpassades persontrafiken till ett delvis avreglerat förhållande. Arbetet för en avreglering pågår såväl nationellt som internationellt. Att bedriva järnvägstrafik är att ansvara för ett storskaligt, kapitalkrävande och stort trafiksystem. Det är svårt att jämföra järnvägens förutsättningar med andra branschers. Järnvägsdrift är en egen unik verksamhet och ett strategiskt instrument i samhällsbyggandet. Därför krävs ett långsiktigt planeringstänkande. undersökningar visar att det bland annat inom Posten finns en ökad vilsenhet hos kunderna över en försämrad servicenivå. Inom elbranschen dominerar nu ett fåtal bolag och produktionskapaciteten har minskat . Elräkningarna har blivit allt krångligare medan elavbrotten blivit fler. Undersökningarna ger signaler om att behovet av uppföljning är stort. Det är viktigt för framtidens mål och vägval för det statliga ansvaret, verksamheten, driftformen och ägandet.
mot · GY02N270 · 2010-10-21 00:00:00 — Konkurrenskraftig elproduktion för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringar i konkurrenskraftig elproduktion. ekonomiska välstånd och tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens landvinningar och på att tekniken utvecklas. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som utvecklad vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högre förädlingsvärde innebär i många fall också att det krävs mycket el. Den svenska energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången till billig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. En god och säker tillgång till billig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer , och lägre elpriser än den svenska. Detta försämrar den svenska konkurrenskraften. Ytterst sett är det regelverket och marknadens signaler som måste skapa ett klimat som inbjuder till att ersättnings- och nyinvesteringar uppstår. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalintensiva som ledtiderna för beslut är långa. Förändringar när det gäller konkurrenstryck samt villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens situation och kostnader, och blir därmed avgörande för beslut att investera eller ej. Den energipolitik som bedrivs i går dock stick i stäv med detta genom att den med politiska styrmedel hindrar långsiktighet och nytänkande. Detta gynnar inte tillväxten. Traditionellt sett har relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste staten ge tydliga signaler i energipolitiken och garantera långsiktiga villkor. Risken finns att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet och flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i hamnar utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela , vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden. Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och skattepolitiken.