ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02C347 · 2010-10-26 00:00:00 — Revidering av lagen om ekonomiska föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska föreningar. Allt fler vill starta eget företag tillsammans, i bolagsform eller i en ekonomisk förening. Lockelsen och värdet ligger i det gemensamma ägandet och det jämlika inflytandet över verksamheten. Den kooperativa idén är sprungen ur detta det gemensamma behovet av att lösa och tillgodose ekonomiska problem. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och aktivt deltagande från medlemmarna som tillsammans äger företaget. Både inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets medlemmar, och alla medlemmar har lika rösträtt. finns kooperativa företag inom alla branscher. Den här motionen behandlar den nu pågående revideringen av lagen om ekonomisk förening. Vi har motionerat om att regeringen skyndsamt tillsätter en utredning för att revidera lagen om ekonomisk förening. Vi kan nu konstatera att vi hörsammats och en utredning har påbörjat sitt arbete . Kooperationen är en stor och viktig del i den svenska ekonomin och de flesta kooperativ, stora som små, drivs i form av ekonomiska föreningar. tillkom 1987 i sin nuvarande form och har ändrats successivt. Ändringarna har gjorts som anpassningar till olika yttre förändringar, men utan någon helhetssyn. har bland annat aktiebolagslagen, nu , reviderats och dessutom kompletterats med ett kapitel om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer är det av yttersta vikt att lagstiftningarna varken gynnar eller missgynnar en viss associationsform. Målet med en reviderad lag om ekonomisk förening är att skapa en mer flexibel företagsform som kan hålla sig konkurrenskraftig gentemot andra associationsformer, något som är viktigt för att skapa en verklig mångfald av företag på marknaden. Vi vill att en ny modern lagstiftning för ekonomiska föreningar som både står sig i konkurrensen med andra juridiska associationsformer och lever upp till de krav som kooperationen står inför kommer till stånd . i (S) Ledamot (S)
mot · GY02C348 · 2010-10-26 00:00:00 — Regler för gode män för flyktingbarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gode män för flyktingbarn. Enligt lagen om god man för ensamkommande barn ska god man förordnas för barn som kommer till utan föräldrar eller annan medföljande vuxen. Den gode mannen träder in istället för vårdnadshavaren och ska företräda barnet i olika sammanhang. Det är viktigt för barnet att en god man skyndsamt utses så att barnet får sina rättigheter tillvaratagna. Så är dock inte alltid fallet utan barnet kan få vänta . Detta beror bland annat på att barnet inte får något boende och gode mannen bör utses i den ort där barnet blir placerat. När väl en god man är utsedd är det dock oklart vad som ingår i uppdraget. Flera gode män har vittnat om den knapphändiga information de fått och de oklarheter som uppstår under uppdragets gång. Det är allvarligt eftersom det ytterst kan leda till att barnet inte får det stöd barnet har rätt till. Det kan inte vara upp till den enskilde gode mannen eller till olika kommuners överförmyndare att tolka in vad som ingår i uppdraget. För att komma till rätta med denna rättsosäkerhet för de ensamkommande flyktingbarnen och de oklara regler som gäller för de gode männen borde det finnas gemensamma tydliga regler.
mot · GY02C350 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta boende i husbåt. har det blivit allt populärare att bo i båt året om. Men något enhetligt regelverk för boende på båt eller flytande villor finns inte. Vilka regler som gäller varierar från båt till båt och från kommun till kommun. Men vid tiden för plan- och bygglagens (PBL) tillkomst var husbåtsboende inte lika utbrett som och beaktades därför inte i lagstiftningen. Även nya PBL innehåller fortsatt ett par luckor som bör ses över för att underlätta husbåtsboende. Vissa husbåtar kan anses bygglovspliktiga och att jämställa med en byggnad. Ett rättsfall från finns , då en husbåt med en överbyggnad om sex gånger i två våningar byggd på pontoner klassades som byggnad. har en egen definition av när husbåt ska anses vara fastighet. anser att en husbåt utgör lös egendom om den inte är fäst vid mark eller annat på ett sådant sätt att den inte med lätthet kan flyttas. Vidare anser att en stadigvarande förtöjning vid kaj eller anslutning till el- och avloppsnät normalt inte utgör omständigheter som medför att båten är att bedömas som byggnad. EU:s grundläggande principer om fri rörlighet för människor, tjänster och kapital inom unionen bör tolkas som att den enskilde har rätt att ta hamnens resurser i anspråk vid sjögående trafik. Men i är det inte tillåtet att förtöja en husbåt där man vill och använda den som bostad. Om den ska ligga permanent förtöjd vid en brygga kan bygglov krävas och i många fall även dispens från strandskyddsbestämmelserna. Bygglovet kräver i sin tur att det framgår i kommunens detaljplan att byggnation får etableras just där. tillåter ett flertal kommuner i inte boende på husbåt i hamn och husbildning på vatten. Det görs då en skillnad på en traditionell husbåt, som är en båt ombyggd till en bostad. Den kräver bygglov beroende på hur länge och i vilken kommun den ligger förtöjd. Den modernare husbåten är en flytande villa. Den är självförsörjande vad gäller vatten och avlopp och hamnar i ett gränsfall mellan PBL och hamnens regleringar, beroende på vilken kommun som bedömer. Kommunernas självstyre leder ibland till beslut som går stick i stäv med de grundläggande fri- och rättigheterna inom EU. bör därför ha en plan- och bygglagstiftning anpassad till boende även på vatten som tydliggör gränserna för det kommunala självstyret för boende på vatten.
mot · GY02C351 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om byggfelsförsäkring. finns en lag om byggfelsförsäkring som omfattar all nybyggnation av småhus, permanent hus och fritidshus. Undantag görs endast för fritidshus av enklare standard. Försäkring krävs också för alla ombyggnationer om produktionskostnaden överstiger 10 basbelopp. Försäkringen gäller för allt arbete som utförs på ett bygge, inklusive material- och konstruktionsfel. i respektive kommun kan ge dispenser från krav på försäkring men sådana dispenser ges aldrig vid nybyggnation av permanenta bostadshus. tecknas byggfelsförsäkring endast av två försäkringsbolag: , som ägs av flera av de stora byggbolagen (JM, Myresjöhus och ), och Bostadsgaranti, som ägs av staten och Byggindustrier. De huvudsakliga syftena med försäkringen är att garantera konsumenten ett färdigställandeskydd om entreprenören skulle gå i konkurs att garantera konsumenten ett skydd mot konstruktionsfel under . Försäkringsbolagen har minimipriser för försäkringen, men premierna kan i praktiken bli mycket högre eftersom varje objekt bedöms var för sig. Priset för byggfelsförsäkring brukar hamna på av produktionskostnaden för en hel byggentreprenad. Det är aldrig fel att vara försäkrad, men problemet ligger i att kommunerna inte kan bevilja någon ett bygglov för nyproduktion innan en byggfelsförsäkring har tecknats. Detta i sin tur skapar en osund konkurrens eftersom det rör sig om stora summor pengar som ökar kostnaderna för samtliga företag, medan de stora husproducenterna kan få tillbaka pengarna genom vinsten på försäkringspremierna från det försäkringsbolag de själva äger. Alldeles för många småföretag i landet kan inte växa på grund av den fördyring som byggfelsförsäkringen innebär. Ett projekt på kan fördyras med , vilket är mycket för ett litet bolag och gör att små byggentreprenörer har svårt att hävda sig mot de stora. En nyetablerad enmansföretagare som vill bygga en villa kan ofta inte heller teckna en byggfelsförsäkring med färdigställandeskydd eftersom försäkringsbolagen anser honom eller henne vara en för stor risk. Detta minskar konkurrensutrymmet ytterligare. Problemen med den nuvarande byggfelsförsäkringen har uppmärksammats av massmedier, bland annat i och fakta. Husproducenter använder oftast delentreprenader där man som kund får ta ansvar för alla entreprenörer, som till exempel snickerier och betongarbeten. Det innebär att det i praktiken kan bli väldigt svårt för konsumenten att utnyttja byggfelsförsäkringen. Det i sin tur innebär att byggfelsförsäkringen inte fyller sitt ursprungliga syfte. Ett totalentreprenadskontrakt gentemot det företag som säljer huset till kunden skulle ge ett betydligt bättre skydd. Med anledning av det ovanstående föreslår jag att lagen ändras så att byggfelsförsäkring inte är obligatoriskt för att ett bygglov ska kunna utdelas vid nyproduktion att man ser över frågan kring huruvida byggfelsförsäkringens nuvarande kostnadsdrivande effekt på byggprojekt är rimlig att en husköpare ges laglig rätt att välja mellan byggfelsförsäkring och ett totalentreprenadskontrakt.
mot · GY02C352 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över tillämpningen av . befolkning fortsätter att växa och inflyttningen till större städer är fortsatt stark. Det leder till att behov av och efterfrågan på bostäder ökar, framförallt i tillväxtområdena. Nödvändigheten av politiska förändringar som skapar bättre förutsättningar för bostadsbyggande är därför fortsatt stor. Det påbörjade bostadsbyggandet är lågt i jämfört med våra grannländer. Enligt Byggindustrier har påbörjats byggande av 248 000 lägenheter i . Det ska jämföras med 239 000 lägenheter i , 262 000 i och 298 000 i . De tre grannländerna har en befolkning som är drygt hälften så stor som . Vi måste arbeta vidare med tillämpningen av (PBL) för att bostadsbyggandet ska öka, och långa köer och svartkontrakt ska försvinna. behöver de strukturella förändringar, främst i form av de effektiviseringar i plan- och bygglovsprocessen samt de reformerade hyressättningsregler som alliansregeringen genomfört. Dessutom behövs ökade inslag av olika hyres- och ägarformer för att få till stånd en bättre fungerande bostadsmarknad. Det kommunala självstyret ska värnas vid beslut om nybyggnation, men det är viktigt att vi utvärderar hur nya PBL hanteras av landets kommuner för att se till att processerna vid tillståndsansökan sker skyndsamt och att problem med avslag på grund av överklagan efter byggets påbörjande undviks.
mot · GY02C353 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av . tillåts arvlåtaren inte att förfoga fritt över sin kvarlåtenskap om hon/han har efterlevande barn. skyddar bröstarvingar på så sätt att de aldrig kan göras arvslösa genom testamente. Om ett testamente finns till förmån för någon annan än bröstarvinge, kan denne alltid kräva sin laglott. En bröstarvinges laglott är hälften av arvslotten. Detta medför till exempel att en förälder bara kan testamentera bort av sin kvarlåtenskap till annan än sina bröstarvingar, även om kontakten med bröstarvingarna är obefintlig. Lagstiftningen tar ingen hänsyn till hur vare sig arvingens eller förälderns relation och livssituation ser ut. Denna lagstiftning bör ses över om den kan förändras för att bättre passa det samhälle vi nu lever i. Familjer och relationer förändras, och lagstiftningen bör i detta fall inte vara moraliserande i sin styrning. Var och en bör vara fri att besluta vem som ska få ta del av kvarlåtenskapen efter hennes eller hans bortgång.
mot · GY02C354 · 2010-10-26 00:00:00 — Barns rätt att testamentera sin kvarlåtenskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av barns rätt att testamentera sin kvarlåtenskap. ärvs ett barn per automatik vid en bortgång lika av bägge sina föräldrar, och det finns ingen möjlighet för en icke-myndig att via testamente skriva bort en eller bägge föräldrarna från arv. 2 kap. 2 § : Finns det inga bröstarvingar, tar arvlåtarens föräldrar hälften var av arvet. Är någon av föräldrarna död, delar arvlåtarens syskon den förälderns lott. I ett avlidet syskons ställe träder dess avkomlingar, och varje gren tar lika lott. Finns det inga syskon eller avkomlingar till dem, men lever någon av arvlåtarens föräldrar, tar den föräldern hela arvet. Finns det halvsyskon efter arvlåtaren, tar de tillsammans med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott, som skulle ha tillfallit deras förälder. Finns det inga helsyskon, och är båda föräldrarna döda, tar arvlåtarens halvsyskon hela arvet. I ett avlidet halvsyskons ställe träder dess avkomlingar. Lag (2005:435). De allra flesta barn har inga större tillgångar, är försörjda av sina föräldrar och känner inget behov av ett testamente. Men det finns också barn med väsentliga tillgångar, till exempel genom arv, som helt saknar kontakt med sina arvtagare. I vissa särskilda fall saknas en naturlig kontakt med föräldrar, och en eventuell arvtagare kan vara en person man valt att ta avstånd ifrån. För dessa särskilda fall bör en översyn göras av möjligheterna att upprätta ett testamente med hjälp av en god man, så att barnet tillåts att själv bestämma om sin kvarlåtenskap.
mot · GY02C356 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett statligt investeringsstöd för nyproduktion av hyresbostäder. I inland och glesbygd är det mycket svårt att få till stånd nybyggnation av hyresbostäder. Höga byggkostnader och borttagandet av investerings- och räntebidrag gör att byggkostnaderna blir alltför för höga. Konsekvensen blir att kommuner i inland får svårt att tillgodose behovet av nya bostäder. Konsekvenserna av den utvecklingen innebär svårigheter att attrahera nya innevånare som på ett bra sätt kunnat bidra till tillväxten i inlandet. Ett exempel på kommande behov av bostäder är den planerade gruvbrytningen i kommun. Risken är att den nya arbetskraften inte hittar tillfredsställande boendemöjligheter för sig och sin familj. Liknande problem finns på köpmarknaden. Det är svårt för en vanlig löntagarfamilj att få lån för att kunna bygga en egen villa i inland. Orsaken är att marknadsvärdet är lägre än produktionskostnaden för villan. Även ett boende i en kooperativ hyresrätt är utesluten för människor i inland på grund av höga produktionskostnader och svårigheter med finansieringen. För att möta bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder på orter där bristen är särskilt stor finns behov av ett statligt investeringsstöd för nyproduktion av hyresbostäder.
mot · GY02C357 · 2010-10-26 00:00:00 — Innovativa miljölösningar på den egna tomten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innovativa miljölösningar på den egna tomtmarken. I ett läge där samhället ständigt måste söka nya vägar för att kretsloppsanpassa, hitta nya lösningar och förbättra nuvarande teknik i syfte att klimatanpassa är det viktigt att politiken underlättar för den enskilde att göra just detta. Det är helt enkelt viktigt att hitta smarta och lätta sätt att producera grön el. Varje möjlighet till produktion av förnyelsebar energi bör tas tillvara och staten ska inte vara den som bromsar utvecklingen eller begränsar människors vilja att finna nya innovativa vägar till energiförsörjning. Denna får gärna vara småskalig och präglas av det egna ansvarstagandet. Denna småskalighet ger troligtvis också ett större oberoende från de stora elbolagen och prisläget på elmarknaden. Med ett sådant perspektiv är det viktigt att från statens sida ge så många incitament som möjligt för människor att utifrån den egna vardagen hitta lösningar. Ett sådant exempel är att förenkla regelverket så att man utan bygglov kan bygga mindre kraftverk för vind och sol på den egna tomten, liknande den regelförenkling som tidigare gjorts för så kallade friggebodar. Möjligheten att bygga ska givetvis inte ske helt oreglerat utan inom begränsningarna som gäller för just vanliga friggebodar. Det regelverket bör därför utökas till att även omfatta små kraftverk för vind och sol på högst . Då det finns särreglering runt vattenkraft kan inte sådan omfattas. präglas tillståndshanteringen av överklaganden, utdragen tillståndsprövning och en omfattande byråkrati. Inte sällan blir detta också en kostsam historia för den enskilde. Detta är ett tydligt sätt hur uppmuntran av småskalig och närproducerad grön el kan gå till. Signalerna till den enskilde där man uppmuntrar de egna idéerna, nya innovationer och det egna ansvarstagandet är en viktig del i ett fortsatt utvecklande av ett framgångsrikt miljöarbete.
mot · GY02C359 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att begränsa vidareförsäljning med pristillägg på evenemangsbiljetter. Det finns ett flertal företag som köper in stora mängder biljetter till olika evenemang, konserter, fotbollsmatcher etc. och därmed ökar priset på biljetterna med flera . Det innebär att priserna vida överstiger det arrangörerna tänkt sig och att långt ifrån alla har råd att delta. Det försvårar också möjligheterna att få tag på biljetter. I finns en lag som förbjuder företag att vid vidareförsäljning av biljetter göra stora pristillägg. Även i bör möjligheterna att införa en sådan lag, eller förhindra fenomenet på andra vis, ses över.
mot · GY02C360 · 2010-10-27 00:00:00 — Bostadsbyråkratin och tillgången på bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket för uthyrning av bostäder och avskaffa taxeringsvärdessystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över ett införande av avdragsgillt bosparande för unga. 1 Yrkande 1 hänvisat till SkU. Till människans grundläggande behov och rättigheter hör att ha en bostad, en plats att kalla sitt hem. präglas den svenska bostadsmarknaden av ett av västvärldens lägsta bostadsbygganden med en ständigt stigande bostadsbrist. Detta har alliansregeringen med i spetsen arbetat för att förändra. vill skapa förutsättningar att bygga fler bostäder. Bostadsmarknaden behöver bli mer flexibel. Ett sätt att få till stånd fler bostadstillfällen är att stimulera andrahandsuthyrning som innebär att hela eller delar av villor och lägenheter hyrs ut. Visserligen är många bostadsrättsföreningar restriktiva med att tillåta uthyrning i andra hand. Det förekommer dock mer i villor, och det är viktigt att uthyrning av hela eller delar av privatbostäder stimuleras för att åtminstone något öka utbudet av bostäder när det råder bostadsbrist. Genom att stimulera andrahandsuthyrning där delar av en villa eller lägenhet hyrs ut skattefritt skulle många nya bostäder snabbt kunna skapas. Vidare vill vi införa ett system med från- och tillval som gör hyreskontrakten mindre standardiserade och kan ge billigare hyra med lägre servicegrad och standard och vice versa. Ett av viktigaste vallöften 2006 var att avskaffa den statliga fastighetsskatten och ersätta den med en låg avgift. har länge kämpat för att avskaffa fastighetsskatten på boende då vi ansåg att det var en orättvis och oförutsägbar skatt. Eftersom fastighetsskatten följde fastighetens marknadsvärde bestämdes den på ett orimligt sätt av grannarnas husaffärer. I social-demokraternas var boende i egen bostad, i stora delar av landet, på väg att bli ett privilegium endast förunnat de rika. vill nu gå vidare och avskaffa taxeringsvärdessystemet, eftersom det är ett otidsenligt system som till stora delar saknar praktisk betydelse, i och med att den kommunala fastighetsavgiften införts. Vidare vill vi utreda möjligheten till ett bosparande för unga genom en särskild skattestimulans för personer . I syfte att minska riskerna för en bostadsbubbla vill att ingen ska få låna till mer än 85procent av marknadsvärdet på en lägenhet eller ett hus. Detta sätter framförallt unga i en svår situation, eftersom de ännu inte har lyckats skapa sig ett sparat kapital stort nog för att kunna betala av bostadens kostnad. Detta system finns redan bl.a. i , där av befolkningen bosparar. Där låter man unga spara med 20 procents skatteavdrag upp till ett tak på . Pengarna måste användas till ett bostadsköp, annars beskattas de retroaktivt. Ett avdragsgillt bosparande för unga är därför särskilt viktigt mot bakgrund av det nya lånetak som nu föreslår.
mot · GY02C361 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen kring jordförvärv. Jord- och skogsbruket har under kraftigt förändrats som stora delar utav lagstiftningen rörande förvärv av jord- och skogsfastigheter är oförändrad. Detta som allt större krav ställs på effektivitet i den internationella konkurrens som råder. Avregleringar måste därför ske i takt med EU, och våra nationella regler måste förändras för att stärka jord- och skogsbrukarnas fria företagsamhet och drivkrafter. Nuvarande långsamma hantering via länsstyrelserna och onödigt regelkrångel begränsar den fria fastighetsmarknaden och tillgången på jord- och skogsfastigheter. Att rationaliseringarna i fastighetsbildning går långsamt är en resursfråga med dagens regelsystem. Rationaliseringsproblematiken måste lösas genom starka incitament för både köpare och säljare på ett sätt som inte stör marknaden. Det är viktigt att vi skapar goda förutsättningar för att kunna bedriva ett långsiktigt jord- och skogsbruk som både gynnar avkastningen och ekologin. För att trygga jord- och skogsbrukets utveckling bör en översyn av arronderingssystemet ske, en översyn som har en grund i en stark äganderätt. Det finns bygder i där lantbrukare tvingas köra miltals med tunga maskiner för att komma till sina ägor, eller där skogsmarken är så utspridd att ett modernt skogsbruk inte går att upprätthålla. Varken miljön, den enskilda jordbrukaren eller samhället tjänar på långa transporter och dålig avkastning. För att stärka det svenska skogs- och lantbruket och en levande landsbygd bör därför lagstiftningen kring jordförvärv och omarronderingar ses över. Genom att införa ekonomiska incitament till både köpare och säljare kan rationaliseringar gynnas och ett effektivare och mer långsiktigt jord- och skogsbruk skapas. Att ge möjligheter till ett rationaliseringsavdrag för säljare som avyttrar en mindre fastighet till en angränsande fastighet skulle kunna vara ett exempel på åtgärder som skulle kunna gynna en ökad andel fastighetsförsäljningar. Det är något som också skulle skapa bättre arronderingar av fastigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02C363 · 2010-10-27 00:00:00 — Enkel majoritet vid bostadsrättsombildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa enkel majoritet vid bostadsrättsombildningar. Ombildning från hyresrätt till bostadsrätt ger människor en möjlighet att investera, satsa och ta ansvar i sitt boende. Genom en bostadsrätt äger man en andel av sin bostadsrättsförening. För att en hyresrätt ska kunna ombildas till bostadsrätt ska vissa förutsättningar vara uppfyllda enligt lag. Dels bör det finnas en bostadsrättsförening som är registrerad hos , dels krävs beslut om ombildning på en föreningsstämma. Vid föreningsstämman är beslutet giltigt endast om medlemmar i bostadsrättsföreningen haft rösträtt och minst två tredjedelar () av de uthyrda lägenheterna röstar för en ombildning. Det innebär att om det i en fastighet finns 30 lägenheter inklusive lokaler behöver minst 20 medlemmar i bostadsrättsföreningen rösta för en ombildning till bostadsrätt. Att minst två tredjedelar av föreningsstämmans ombud behöver rösta för en ombildning innebär att en minoritet av de boende kan rösta nej för att förhindra en förändring. Villkoren och förutsättningarna bör vara likställda när boende ska ställas inför två alternativ. Möjligheten för ombildning bör vara lika stor som möjligheten att inte göra någonting. Jag anser att dagens krav på kvalificerad majoritet ska ersättas med ett krav på enkel majoritet. de (M)