ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub292 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studenter. Studenter förlorar på att arbeta. Genom att jobba och tjäna pengar för att dryga ut studentekonomin straffas många studenter genom att studiemedlet dras ned om man slår i taket för fribeloppet. är fribeloppet och från sker en höjning till . Detta är en bra början. Men rimligen borde fribeloppet avskaffas helt på lånedelen av studiemedlet. Utan en fribeloppsgräns får en student möjlighet att arbeta precis så mycket personen i fråga vill och utan att vara orolig för att man tjänar för mycket. För det är inte enbart akademiska poäng och betyg som spelar roll den dag man söker jobb. Jobberfarenhet, goda referenser, ett bra CV har stor betydelse i konkurrensen om jobben. Fribeloppet borde avskaffas av ekonomiska argument, arbetslinjen är viktig och ju fler som jobbar desto bättre. Fribeloppet är dessutom fel utifrån ett ideologiskt perspektiv då det är staten som bestämmer hur mycket den enskilde studenten ska jobba. Har man haft möjligheten att vid sidan om studierna arbeta extra, har man också straffats då fribeloppets tak stundom slagit i och staten tagit tillbaka utbetalade pengar för att man jobbat för mycket. Det kan aldrig i ett liberalt samhälle vara statens uppgift att begränsa människors frivilliga arbete, därför måste fribeloppsgränsen avskaffas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Ub293 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolmaten i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Enligt lag ska skolmaten i den obligatoriska vara avgiftsfri; och så är fallet. I gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, har huvudmannen rätt att ta ut avgifter för skolmaten. Så sker också på vissa håll. Det finns dock flera skäl till att stärka rätten till gratis skolmat, även vid gymnasieskolorna. Dels att en så stor andel av ungdomarna går i gymnasiet att den kan ses som allmän rättighet. Och dels att eleverna behöver en näringsriktig måltid i skolan för att klara av att prestera optimalt i undervisningen. Ett annat skäl är att betalning för skolmaten riskerar att skapa klyftor mellan eleverna då elever med svagare ekonomisk bakgrund riskerar att inte ha råd med skolmaten då dessa kan använda studiebidraget till annat som är viktigare för dem än skolmaten. Detta understryks också av att flera organisationer som arbetar med barn och ungas rättigheter har slagit larm om att barn från ekonomiskt utsatta familjer äter allt mindre och allt sämre näringsriktig mat. Undersökningar från bland andra ger också för handen att skolresultaten segregerats utifrån socioekonomiska faktorer i . Ett ytterligare argument för avgiftsfria måltider på skolan är att eleverna på så sätt får näringsrik måltid istället för att bege sig ut efter snabbmat som inte alltid är så hälsosam. har gymnasieskolan utvecklats till en skola som i princip alla ungdomar går igenom; det är en överväldigande del av alla ungdomar som på ett eller annat sätt passerar gymnasieskolan. Därför är det viktigt att införa rätten till avgiftsfri skolmat i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor.
mot · GY02Ub294 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för att förbättra skolmaten. Den mat som serveras i de svenska skolornas lunchmatsalar är viktig för att ge varje elev bra förutsättningar att klara av skoldagen. En bra och varierad kost ger eleverna energi för att kunna behålla koncentrationsnivån och förmå att ta till sig ny kunskap. Skolmaten spelar en viktig roll också för att etablera goda matvanor hos eleverna. På så sätt har skolmaten en stor betydelse för hälsofrämjandet på generell nivå hos svenska ungdomar. Klarar skolan inte av att servera attraktiv mat kommer resultatet att bli att eleverna istället väljer bort skolmaten för snabbmat med sämre näringsinnehåll. Att erbjuda en bra skollunch är inte bara en fråga om att maten ska ha ett fullgott näringsinnehåll. Maten ska vara varierad, välsmakande, serveras i en lugn och bra miljö och gärna vara närproducerad av ekologiskt hållbara produkter. Att få ihop alla dessa aspekter är givetvis inte det lättaste för en kommun som har många olika prioriteringar att ta ställning till. Om vi ser oss om runt om i skiljer det sig väldigt mycket mellan hur mycket varje kommun lägger på skolmaten. Den genomsnittliga kostnaden per elev och år ligger på . Per elev och dag innebär detta en kostnad på . Variationen mellan kommunerna är dock stor. Kostnaderna varierar från 3700 till 8500 i olika svenska kommuner. Mycket bra har gjorts för att förbättra skolmaten. Bland annat har lanserat en handlingsplan, det nya matlandet. Den presenterades 2009 och har uppdaterats . I handlingsplanen finns det med ett avsnitt om behovet av att förbättra den mat som serveras inom den offentliga sektorn. De övergripande målen är följande: Mat som serveras inom den offentliga sektorn ska genomsyras av kvalitet och matglädje. Öka förutsättningar för små och medelstora företag att lägga anbud på marknaden för offentlig upphandling. Mat ska serveras i en miljö och omgivning som är tilltalande. Detta är en bra start, men arbetet måste fortsätta. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund att övervikt och en stillasittande livsstil är verkliga problem hos den svenska befolkningen, inte minst hos många unga. Därför bör arbetet att förbättra skolmaten vara prioriterat. Olika kommuner kan lära av varandra vilka framgångsfaktorerna är för att tillhandahålla en skollunch med bra råvaror som också uppskattas av eleverna.
mot · GY02Ub296 · 2010-10-19 00:00:00 — Digitala hjälpmedel i skolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kunskapsteknologi. Datorn är ett bra verktyg att bedriva undervisning med. Skolan har ett uppdrag att överbrygga digitala klyftor eftersom det fortfarande finns grupper som inte har tillgång till eller goda förutsättningar att använda tekniken. är ett av världens mest teknikutvecklade länder. Däremot har halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd av digital teknik. Det är hög tid att vi tar detta på allvar och verkligen intensifierar våra ansträngningar, annars kommer unga att hamna på efterkälken. Ett av de stora skälen till att skolan i bred mening inte har tagit till sig nyttan av modern teknik är den bristande tillgängligheten. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken så finns det undantag, dessutom avspeglar sig socioekonomiska förhållanden i hur barn och ungdomar använder IT utanför skolan och det påverkar deras användande av verktyg i lärandet. uppföljning, som presenterades , visar att det finns betydande skillnader mellan skolorna. I en modern skola är tillgången till digitala hjälpmedel en central del. Därför behövs det en nationell strategi för att komma till rätta med bristen på tillgång till digitala hjälpmedel. En strategi måste först och främst innefatta tillgång till digitala hjälpmedel för alla elever och lärare men också kompetensutveckling för lärare så att de kan använda dessa verktyg liksom en större satsning på digitala läromedel. På så sätt förbättrar vi konkurrenskraft och skapar grunden för tillväxt och fler jobb.
mot · GY02Ub297 · 2010-10-21 00:00:00 — Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar som klamydia har ökat bland unga, som kondomanvändningen har minskat. Ungdomar som inte använder kondom i tillräcklig omfattning utsätter därmed sig och sin partner för stor smittorisk. Om också hivsmittan får fäste bland dessa unga kan den spridas mycket snabbt. Det är därför viktigt att öka kunskaperna bland unga. En granskning av visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. RFSL och har påpekat för regeringen att dessa ämnen behöver stärkas inom lärarutbildningen. En kartläggning som gjorts vid didaktik vid visar dessutom att sex och samlevnad får mycket lite utrymme vid de flesta lärarutbildningar. Skolan har den viktigaste rollen när det gäller att nå ungdomar med information om sexuell hälsa. Det är därför viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att ämnet tas upp ur olika ståndpunkter. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om hbt-frågor behöver finnas med i undervisningen. bör ansvara för kunskapsutvecklingen inom detta område genom exempelvis granskning, utvärdering och forskning. Sex och samlevnad måste också få mer utrymme i lärarutbildningen.
mot · GY02Ub298 · 2010-10-21 00:00:00 — IT-kompetens och datortillgång för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över IT-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad datortillgång för dem. Det finns många brister och skillnaderna är stora när det gäller IT-kompetens och tillgång till datorer för lärare. Det visar en undersökning som gjort. Många lärare tvingas dela dator med andra, vilket försvårar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna. På de flesta skolor går det fler än två lärare per dator och dessutom behöver många utföra det som ska göras , på rasten, vilket leder till köbildning. De flesta lärare använder IT i såväl pedagogiska som administrativa syften. Omkring nio av tio lärare uppger att de använder dator på lektionstid åtminstone och drygt hälften av lärarna på grund- och gymnasieskolan anger att de använder dator på lektionstid . Bland förskolepersonalen är andelen som använder dator i arbete med barngruppen . De flesta lärare uppger också att de använder dator utanför lektionstid , till förberedelsearbete och till administrativa uppgifter. Lärarnas bedömning av sin egen IT-kompetens skiljer sig något åt mellan de olika verksamhetsformerna. Omkring två tredjedelar av lärarna på gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömer att de är ganska eller mycket bra på IT, medan andelen är något lägre för personal på grundskola och förskola. Många lärare uppger behov av kompetensutveckling inom IT-relaterade områden där den största andelen har behov av att lära sig mer om arbete med bild, ljud och video med hjälp av IT. Datorer är oumbärliga arbetsredskap i skolorna. Därför bör god tillgång prioriteras, liksom möjligheten för lärare att utveckla sin IT-kompetens.
mot · GY02Ub299 · 2010-10-21 00:00:00 — Fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inspirera till ökad fysisk aktivitet i skolan. Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det finns undersökningar som visar att en av fyra inte motionerar alls. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs. Och den skada som fysisk inaktivitet gör på hälsan kan inte heller repareras i vuxen ålder. Att vara fysiskt inaktiv skadar hälsan, och detta går inte att reparera genom att bli aktiv i vuxen ålder. Därför krävs insatser från vuxensamhället för att stimulera barn till ökad fysisk aktivitet. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det är många barn som sätter sig framför tv:n eller datorn när de kommer hem från skolan och tillbringar tiden fram till läggdags där. Om vi ger varje barn möjlighet att bli svettig kommer vi att få friskare barn och också friskare vuxna. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan. Därför måste skolan ge ökat utrymme i skolan för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Man kan till exempel samarbeta med föreningslivet. Föräldrarna, skolan och föreningslivet kan samverka på ett bättre sätt för att inspirera barnen att röra sig mer. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · GY02Ub3 · 2010-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever som påbörjar den nya dansarutbildningen ska ha rätt att fullfölja utbildningen. Regeringen föreslår i propositionen att en ny dansarutbildning införs. Utbildningen syftar till att skapa möjlighet för ett begränsat antal barn och unga att gå en elitutbildning som ska göra dem till dansare i världsklass redan . Det är angeläget med en aktiv kulturpolitik och att stärka dansen som konstart. Vi har inga principiella invändningar mot denna typ av utbildning. Det är också rimligt att den omgärdas av hårdare krav än de nationella grundskole- och gymnasieutbildningarna. Dock anser vi att elever som påbörjat utbildningen ska ha rätten och tryggheten att fullfölja utbildningen. Det är inte rimligt att elever som satsat så hårt på utbildningen som man måste göra för att komma in, och försakat annat , ska kunna kastas ut ur utbildningen bara för att rektorn anser det. Därför anser vi att bör ge regeringen detta till känna.
mot · GY02Ub300 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare. På många håll i landet råder stor tandläkarbrist, och trots stora ansträngningar från landstingens sida har folktandvårdsklinikerna i framförallt skogslän och glesbygd ett flertal vakanser, och problemen ser inte ut att minska. Tandläkarbristen löser man hjälpligt genom att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder i , exempelvis och . Men denna metod löser problemen bara temporärt. kommer det dessutom att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket när femtiotalisterna går i pension. Detta medför i sin tur att behovet av nya tandläkare kommer att öka väsentligt, och ett stort antal nyrekryteringar kommer att behöva göras inom såväl Folktandvården som när det gäller privattandläkarsidan. Det kan konstateras att framförallt många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen, vilket är en olycklig utveckling. Behovet av tandläkare och utbildningsplatser är i obalans och måste därför ses över, för att vi ska kunna möta rekryteringsbehovet av nya tandläkare . De allra flesta svenskar har en god tandhälsa tack vare goda satsningar på detta område under en mycket lång följd av år, och ett bibehållande av den goda tandhälsa som finns i är mycket viktigt. Med hänvisning till ovanstående vill vi att regeringen ser över behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · GY02Ub301 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att masterutbildningen delas upp i två delar, dels en mer teoretisk som är forskarförberedande, dels en mer inriktad mot arbetsmarknaden. Det svenska högskolesystemet har förändrats en hel del till följd av den så kallade Bolognaprocessen. Processen bygger på Bolognadeklarationen och har som mål att göra till ett sammanhållet område för högre utbildning. Syftet med Bolognaprocessen är att ska vara ett sammanhållet europeiskt område för högre utbildning (European Higher Education Area). De tre övergripande målen är att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrens- och attraktionskraft som utbildningskontinent. Examina inom Bolognaprocessen delas upp i cykler, en på grundnivå för kandidatexamen, en på avancerad nivå för masterexamen och en på forskarnivå för licentiat- och doktorsexamen. I enlighet med Bolognaprocessen infördes därför en tvåårig masterexamen i högskoleförordningen. Masterexamen innebär en påbyggnad på kandidatexamen eller annan treårig examen på grundnivå. Masterexamen kräver alltså totalt 300 högskolepoäng, vilket motsvarar totalt studier. Dagens masterutbildning som den ser ut i behöver förändras för att mer anpassas till arbetsmarknaden. Den masterutbildning som studenter i genomgår förbereder i mångt och mycket för en karriär som forskare, men inte lika mycket för en karriär som yrkesarbetande. Detta är olyckligt, eftersom det stora flertalet av studenterna inte väljer att forska efter avslutad examen. Ett flertal rapporter och undersökningar, bland annat en som är gjord av universiteten i , och visar på att även studenterna efterlyser mer arbetsmarknadsanpassad utbildning och mer riktad studie- och karriärvägledning. Nämnda rapport visar även att masterutbildningarna är dels profilerade, tillämpade tvärvetenskapliga utbildningar, dels bredare där studenterna har större möjlighet att välja kurser efter eget intresse. En lösning på problematiken med undermålig arbetsmarknadsanpassning är att ta efter de exempel som finns i våra europeiska grannländer, nämligen att göra masterutbildningen tudelad i en mer teoretisk del som är forskarförberedande och en mer inriktad mot arbetsmarknaden, med fler praktiska moment. Detta skulle öka anställningsbarheten och bidra till att vi får en mer dynamisk och individbaserad högskola, där man själv i högre grad kan välja vilken typ av utbildning man får. Dessutom skulle detta minska det resursslöseri det innebär för studenter att gå långa utbildningar för att sedan inte ha några praktiska kunskaper om hur det fungerar i arbetslivet, men även minska de merkostnader det innebär för arbetsgivaren att skola in nyutexaminerade studenter.
mot · GY02Ub302 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utformningen av det s.k. Lärarlyftet. Alliansregeringen slog glädjande nog tidigt fast att den kvalificerade fortbildningen för lärare behövde förstärkas. I denna ambition är det också mycket välkommet att den särskilda satsningen kallad Lärarlyftet införts för att garantera lärarna en trygg sådan fortbildning. Emellertid har även bra reformer ofta vissa skönhetsfläckar och det är en sådan som denna motion syftar till att fästa uppmärksamhet på vad gäller satsningen Lärarlyftet och den utgår från ett elevperspektiv. Såsom Lärarlyftet kommit att utformas får den fortbildande läraren vanligen enbart möjlighet att i praktiken studera på deltid för att vara verksam på sin arbetsplats . Sett ur ett elevperspektiv är detta inte sällan förödande för en vettig planering av lektionerna. Den flexibilitet som heltidsnärvaro innebär för att bäst kunna schemalägga skolveckan för eleverna hämmas inte sällan påtagligt av att bara delar av veckan står till buds för att få ihop ett pussel som passar både elever och lärare bäst. Därtill utgör en endast deltidsfrånvarande ordinarie lärare ofta ett hinder för unga lärare som erbjuds vikariat för den lärare som fortbildar sig att fullt ut ta sig an uppgiften att möta eleverna på heltid i skolan. När kvalificerad fortbildning för lärare erbjöds för något decennium sedan fanns en konstruktion som innebar att läraren erbjöds studera på heltid av lönen (så kallat B-avdrag). Detta system uppfattades av de lärare som utnyttjade det som både smidigare och enklare att hantera ur både sitt eget och elevernas perspektiv jämfört med hur Lärarlyftet visat sig fungera i praktiken med en vanligen splittrad deltidstjänstgöring. Särskilt beaktades i det tidigare B-avdragssystemet det behov som eleverna hade av att alltid ha en och samma lärare närvarande för alla de situationer som kan uppstå under en skolvecka. Dessutom kunde den studerande läraren mera koncentrerat och effektivt inhämta de önskade fortbildningskunskaperna så att även dessa tidigare än med Lärarlyftet kunde återbördas till skolan när studierna avslutats. Vi vill därför att ger regeringen tillkänna att en översyn av hur Lärarlyftet fungerar i praktiken med fokus på ökade möjligheter till heltidsstudier bör komma till stånd. Finn (M)
mot · GY02Ub303 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildningslån från CSN för ungdomar. Ungdomsarbetslösheten i är hög och unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför behövs flera åtgärder för att öka möjligheterna för unga människor att komma in på arbetsmarknaden samt att kunna starta eget företag och bli självförsörjande. Det är av största vikt att unga kommer snabbt in på arbetsmarknaden och inte fastnar i utanförskap. En viktig faktor för att få jobb och kunna starta eget är att ha körkort. har inte alla ungdomar tillräckligt med pengar för att kunna bekosta en dyr körkortsutbildning. Står man dessutom utan arbete eller studerar är det svårare att få lån från banken för att finansiera sitt körkort. Det är därför angeläget att förbättra möjligheterna för unga att finansiera sin körkortsutbildning. En sådan väg är att erbjuda körkortsutbildningslån från CSN för ungdomar mellan . Det leder till att unga arbetslösa eller studenter kan planera sin körkortsutbildning i egen takt, utan att anstränga familjens ekonomi, eller undvika avhopp från körkortsutbildningen endast på grund av ekonomiska skäl, samt att det är tidsbesparande. Körkortsutbildningslån från CSN förbättrar ungas villkor på arbetsmarknaden, då de får bättre möjligheter att starta eget och hitta en anställning. Med ett körkort på CV:et höjs unga människors kompetens och chanserna att hitta jobb. Dessutom ger ett körkort färdighet till en internationell yrkesutbildning som ger möjligheter till arbete eller egenföretagande inom exempelvis många transportyrken som post- och budbil, taxi, hemtjänst, städfirma, buss, lastbil etc. Därtill ökar chanserna till att hitta jobb på arbetsplatser på pendlingsavstånd samt arbeten med oregelbundna arbetstider. Förutom den kompetenshöjande faktorn för unga skulle efterfrågan vid körskolorna öka och då skapa extra sysselsättning för instruktörer och körskolepersonal. Att ha ett körkort är en klart merithöjande faktor för unga som söker jobb eller vill starta eget. Det medför bättre rörlighet, mobilitet och ökar de sociala kontakterna. Sociala nätverk är ett effektivt sätt för att bli rekryterad och det finns ett klart samband mellan körkortsutbildning och sysselsättning för att kunna lyckas att få en anställning. Alla unga ska ha möjlighet att ta körkort oberoende av sin egen eller föräldrarnas ekonomi. Regeringen bör med dessa anledningar se över möjligheterna att bevilja körkortsutbildningslån för unga genom CSN.