mot · GY02T502 · 2010-10-27 00:00:00 — Ofta sker nybyggnationer av bostäder och vägar genom att grönytor naggas i kanten, vägar och järnvägar överdäckas eller genom nya förorter utan direkt kontakt med själva stadskärnan. I småstaden finns det en otydligare stadsgräns. Konflikten om ytan är inte lika tydlig. Det är inte ovanligt att den löses genom att man helt enkelt lägger till ytterligare yta till staden från den kringliggande landsbygden. Då tenderar staden att bli glesare och dess stadskaraktär tynar bort. Hur staden planeras och byggs har naturligtvis stor betydelse för dess karaktär. En stad som sprids ut över stora ytor med villaområden där varje familj har ett eget hus skapar stora flöden av biltrafik in mot och även genom själva stadskärnan. Det är oerhört svårt att organisera en fungerande kollektivtrafik eftersom staden saknar tillräcklig täthet och ett distinkt centrum. brukar ofta användas som det tydligaste exemplet på sådan urban sprawl. Det har visat sig att den genomsnittliga vikten för den amerikan som bor i ett fotgängarvänligt område är mindre än för den som bor i ett utglesat område. Studier har också visat att för varje en person tillbringar i bilpendling minskar tiden personen är med i lokala aktiviteter med 10 procent8. Flera europeiska städer, liksom även , är å andra sidan exempel på mer tättbyggda städer med ett tydligt centrum där de mest attraktiva funktionerna finns samlade i mitten. Dessa ger en helt annan karaktär och skapar helt andra förutsättningar för möten och levande stadsliv. Det finns också europeiska städer som byggt vidare på en kollektivtrafiknära bebyggelse. Ett exempel är de förorter i som byggts upp i anslutning till tunnelbanan i en stjärnliknande form kring staden, med insprängda gröna kilar. En av anledningarna till att dagens städer är bullriga och fyllda med bilköer är att man utgick från en hierarki bland transportslagen där bilen sattes i första rummet. Nya planeringsnormer ledde till en omdaning av städerna. Stora delar av de gamla stadskärnorna revs för att skapa utrymme för bredare körfält och fler parkeringsplatser. Enbart revs nästan hälften av all äldre stadsbebyggelse Sverige9, kulturhistoriskt värdefulla miljöer försvann till förmån för bilen och nya modernare hus. Självfallet medförde denna förändring stora förbättringar för många människor. Dragiga hus med bedrövliga sanitära förhållanden ersattes av moderna bostäder med sådana bekvämligheter som vi tar för självklara överallt. försvann på många ställen en del av det som gör staden levande när vägar sprängdes fram och gammal bebyggelse i centrum ersattes med anonyma kontorskomplex. Som en konsekvens av att bilen getts första prioritet har gatuutrymmet fördelats orättvist mellan olika trafikanter. Staden är i stor utsträckning planerad utifrån bilens behov och det ifrågasätts sällan hur åsidosatta människor utan bil blivit i det offentliga rummet. Vi anser att gatuutrymmet behöver fördelas mer rättvist. Köplador utanför städerna utarmar handel i närområdet Mellan av inköpsresorna till externa etableringar görs med bil10. fördubblades detaljhandelsomsättningen i landets externcentrum11. har antalet närbutiker och lanthandlar minskat. minskade antalet dagligvarubutiker i med 19 procent12. Nya eller förbättrade möjligheter till biltransporter leder till ett ökat bilresande och därmed större klimatpåverkan13. Vi riskerar en utglesning av städerna som sin tur ger sämre möjligheter för kollektivtrafiken att vara konkurrenskraftiga och attraktiva alternativ till bilen. Det finns en pågående trend att större köpcentrum, handelsområden och storbutikscentrum blir allt fler och tar större andel av handeln14. Följt av detta har antalet medelstora centrum blivit färre i takt med utbyggnader, och därför tappat i marknadsandel. Även de allra minsta centrumen har blivit färre som bostadsområdescentrumen nu ökat i marknadsandel efter sjunkande marknadsandelar . har omsättningen i köpcentrum ökat med hela 170 procent15. Det är en så snabb tillväxt jämfört med detaljhandeln, som till och med har ökat . Vad man kan konstatera är alltså att större köpcentrum, som ofta ligger långt från där människor bor, får en allt större marknadsandel. Positivt är att bostadsområdescentrumen ökat sin marknadsandel . Detta är en trend som bör förstärkas ytterligare, genom en medveten planering för att etablera handel och service där människor bor och med god anslutning till kollektivtrafik. Städerna uppstod som handelsplatser. Själva idén med en stad är en plats där människor handlar med varandra. Handeln i städer och stadsdelscentrum är därför avgörande för att ha en levande stad. Utvecklingen med fler stora köpcentrum utanför städerna ökar beroendet av att ha egen bil och bidrar till att utarma förorts- och stadsdelscentrum. Korta avstånd till service ökar möjligheterna att gå och cykla, därför behöver nyetableringen av externa köpcentrum avstanna. I både och finns en restriktiv lagstiftning mot nyetablering av externa köpcentrum. Barns självständiga rörelsefrihet har minskat I takt med att trafiken ökat och trafikmiljöerna blivit farligare har barns möjlighet att transportera sig utan sällskap av någon vuxen begränsats kraftigt. I och har man sett att barns självständiga förflyttningar till och från skolan som oskyddade trafikanter har minskat. En viktig förklaring är att barn inte tillåts gå eller cykla på egen hand när olyckriskerna i trafiken är för stora. På en fråga till föräldrar om deras barn fick gå utan vuxet sällskap till skolan angav av föräldrarna att barnen fick gå på egen hand till skolan. Motsvarande andel var 76 procent16. Andelen barn som går eller cyklar till skolan har minskat från till , och trenden är fortfarande sjunkande. Som förklaring anges ökande biltrafik och otrygga skolvägar17. Föräldrars (79-åringar) åsikter om trafikmiljön om barnet skulle gå till skolan, 1981, 1983 och 2000, andelar Inte aktuellt att gå Källa: 2009a, s. 8. I undersökning av barns skolvägar finns en positiv trend att andelen föräldrar som upplever att barnens skolväg är säker när de går eller cyklar till skolan har ökat från år . En så stor andel som (2006) upplever dock alltjämt skolvägen som osäker, även om en viss förbättring skett. Helt klart är att det krävs åtgärder som förbättrar barnens möjlighet att cykla eller gå till skolan på ett säkert sätt. Att barn får möjlighet till självständig rörelse är viktigt. Fysisk aktivitet i ungdomsåren minskar risken för bland annat övervikt, typ 2-diabetes, vissa cancertyper, hjärt- och kärlsjukdomar och benskörhet. Självständig rörelsefrihet är inte bara viktigt ur ett fysiskt perspektiv, utan barns utemiljö bidrar också till att barn genom lek kan utveckla sensoriska, motoriska, emotionella, sociala och kognitiva färdigheter. Vem styr stadsutvecklingen? sker beslut om stadsutveckling och boendes närområde utan medborgarnas vetskap eller inflytande. De demokratiska formerna för inflytande i stadsplaneringen behöver vitaliseras, och det finns många goda exempel på hur man lyckats bra. Genom att stärka det lokala inflytandet kan det skapas bättre balans mellan de kommersiella och de offentliga rummen i staden. finns det alldeles för många exempel på att de offentliga mötesplatserna får stryka på foten för att exploateringen ska ge så stor ekonomisk vinst som möjligt. Vauban i : Lokalt inflytande gav parkeringsfria gator I stadsdelen i den sydtyska staden har de boendes inflytande över stadsplaneringen lett till mindre yta för bilparkeringar och mer yta för barn och cyklar. En central idé är att skapa en stad med korta avstånd, att service, dagis och arbetsplatser ska finnas inom cykel- och gångavstånd. Det har även gett bra förutsättningar för det lokala näringslivet. Vaubans huvudgata delas i två av spårvagnen. På den ena sidan möjliggörs mjuka transporter, som cyklister, fotgängare eller barn som vill lära sig åka rullskridskor, genom att den är helt fri från biltrafik. Tvärgatorna saknar parkeringsplatser och istället för bilar är cykelvagnar uppställda längs med bostadshusen. Vid huvudgatan är hastigheten begränsad och vid bostadshusen är maxhastigheten . I Vauban äger av invånarna en personbil. Motsvarande siffra för andra tyska städer är . Anledningen till denna låga siffra är flera. Äger man en bil måste man parkera den i något av de två garage som ligger i utkanten av stadsdelen. Parkeringsplatsen får bilägare köpa för dess faktiska kostnad, . Eftersom den som äger en bil betalar för bilparkeringens kostnader fullt ut får de hushåll som väljer att leva utan bil lägre månadshyra, då denna kostnad slås vanligtvis ut även på bilfria hushåll. Utsläppen av växthusgaser uppskattas till lägre i Vauban jämfört med andra motsvarande stadsdelar. : Stadsjord gör det grönare och mänskligare I drivs projektet med en process som bygger på samverkan med en rad organisationer som på olika sätt stöder arbete med att utveckla en rolig, varm och klimatsmart markanvändning. Stadsjord diskuterar odling och djur i staden med kommuner, länsstyrelser, universitet, skolor, dagis, föreningar och enskilda. Genom att varva föreläsningar med praktisk odling och sociala aktiviteter sprider Stadsjord kunskap om hur man lokalt kan ställa om till grönare och klimatsmartare städer. Dessutom genom att inkludera människor av många olika typer av etnicitet och religioner, vilket gör att nya möten skapas lokalt. valdes Stadsjord ut av KTH som landets mest lovande projekt i sitt slag, och är utgångspunkt för ett femårigt forskningsarbete. , : Ekologisk omställning med odling i är en stadsdel i där man drivit projektet i stan19 för att med ideella krafter utveckla och använda nya modeller för möten, samverkan, dialog och gemenskap i socialt utsatta områden. Genom ekologisk stadsodling har man skapat en mer trivsam och grön stadsmiljö. De kulturmöten och den glädje som funnits kring odlingen har visat sig vara ovärderlig för människor i området. Projektet har visat sig mycket lyckosamt och planerar man att utöka projektet genom att omvandla en av de asfalterade gatorna i området till odlingsplats. Genom att kombinera odlingen med ett socialt rum för spontana samtal om områdets förutsättningar och möjligheter skapades en trygghet kring förändringen, och något så enkelt som framtidsplaner och drömmar hos de boende. Fastighetsägare och förvaltare har fått ett ökat intresse för hur de ska kunna bidra till att skapa mervärde i området. : Skattefri cykelsatsning för anställda I uppmuntras anställda att cykla till jobbet genom ett Cycle to work scheme. Arbetsgivare kan låna ut cyklar och cykelutrustning till sina anställda som en skattefri förmån. På så sätt kan arbetsgivaren skörda frukterna av en friskare arbetskraft som miljöbelastningen minskar. , : Smarta resor i hade tidigare en utveckling mot en alltmer utglesad och bilberoende stad. Tack vare målmedvetet arbete har man brutit trenden och klassas som en av mest miljöanpassade städer. De lokala myndigheterna har utvecklat ett program som heter SmartTrips21. Syftet är att informera vanebilister som ofta kör ensamma till jobbet om alternativen och få dem att avstå från att ta bilen när det finns bra alternativ. Staden skickar ut ett frågeformulär till företag och hushåll i vissa områden där mottagaren erbjuds att få handfast information. De som svarar får sedan ett besök av en cykelburen informatör som berättar om alternativen och hur de fungerar. Man får också ett paket med kartor med cykelvägar, kollektivtrafiklinjer, tidtabeller, samåkningsalternativ med mera, och informatören hjälper till att utveckla skräddarsydda lösningar. SmartTrips erbjuder också tävlingar och aktiviteter och har även en utvecklad hemsida där all information finns tillgänglig. Resultatet av programmet är en minskning av ensambilåkningen med mellan i alla områden där det är igång. Den årliga minskningen av koldioxidutsläppen från bilar uppskattas till (2007). Projektet finansieras genom lokala energiavgifter och intäkter från andra lokala källor. SmartTrips har spridits till flera andra städer i med liknande framgång. : har högsta prioritet I största stad finns en tydlig prioritet på kollektivtrafiken i allmänhet och spårvägen i synnerhet22. Det finns nästan dubbelt så många spårvagnar än bussar och en rad åtgärder har gjorts för att maximera systemets kapacitet och hastighet. finns en princip om att kollektivtrafiken ska ges förstahandsprioritet i varje konflikt med andra trafikslag. I genomsnitt är restiden med kollektiva färdmedel kortare än med bil i staden med bil jämfört med 20 för kollektivtrafiken. Principen Väntetid noll är en välfungerande absolut prioritering i trafiksignalerna som gör att kollektivtrafikfordonen alltid har grönt ljus. Man har även s.k. vaktmästarsignaler som innebär att man i korsningar in mot centrum inte släpper igenom fler bilar än vad gatunätet anses klara av. har även en stentuff politik vad gäller parkering och tillåter inte fler parkeringsplatser i centrala delarna av staden än 1990-års nivå. Om man bygger nya parkeringsplatser i källare och parkeringshus så måste lika många parkeringsplatser tas bort från gatan. Uggledal, : Ökat lokalt inflytande blev billigare och bättre Vid en förtätning av bebyggelsen i Uggledal i prövades nya former för planeringen. Man startade en dialog med de boende och genom detta arbete kunde de lokala förutsättningarna identifieras och kvaliteter tas tillvara, till exempel den värdefulla bäckfåran inbäddad i grönska. När planen låg färdig kom inget överklagande, vilket brukar vara fallet. Den breda kunskapsinsamlingen och dialogen med de boende resulterade processen i slutändan blev både billigare och kortare tack vare att planen inte överklagades23. Parla, : Spårvagnen knyter ihop staden med förort I Parla i lyckades man att gå från beslut till invigning av en ny spårväg. Dessutom gjordes ett brett samråd bland medborgarna. Spårvagnslinjen i Parla24 har utöver ett utökat kollektivtrafikresande lett till att stadsområden som varit åtskilda nu knutits ihop. Statusen på flera förortsområden har höjts och stadens slogan har blivit Linjen som knyter ihop oss. Borgmästaren har blivit omvald med 74 procents majoritet, en stark bidragande orsak var spårvagnen. : Trafikplaner för hållbara städer För att få till stånd ett miljöanpassat transportsystem i städerna krävs ett målmedvetet arbete. I finns en särskild lagstiftning som innebär att tätorter med över hundratusen invånare gör en plan för hur stadens transportbehov ska tillgodoses på ett miljöanpassat sätt25. Lagtexten slår bland annat fast målsättningar om att begränsa biltrafiken, att utveckla kollektivtrafik och gång- och cykeltrafik och att effektivisera varudistributionen i städerna. Lagstiftningen fastslår ett tvingande krav att myndigheterna på lokal nivå ska ta fram en mer genomarbetad och integrerad planering för att aktivt motverka de negativa effekterna av den ökande biltrafiken. De flesta större städer har investerat i spårvagnsnät som en del i att utveckla kollektivtrafiken och stadsmiljön, som ytan för biltrafiken begränsas. I kommer närmare två tredjedelar av den totala investeringsramen att användas för att förbättra kollektivtrafiken. Vinnare är även de som bor och vistas i staden: mer friytor, mindre buller och avgaser, säkrare och mer hållbar stadsmiljö, högre livskvalitet och ökade förutsättningar för stadsutveckling. Politiska förslag för en grönare och trevligare stad Kollektivtrafiken är en nyckelfaktor för att få en hållbar stad, där transporter sker snabbt, yteffektivt och med låg miljöpåverkan. Det är också i städer och tätorter som den största potentialen finns för att bygga effektiv och attraktiv kollektivtrafik. För att styra mot en övergång till mer kollektivtrafikresande bör det inrättas ett nationellt mål om att fördubbla andelen resande med kollektivtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. För att nå målet krävs satsningar på kollektivtrafiken, framför allt i städerna. Därför bör det införas ett statligt stöd för att bygga ut spårvägar och annan kollektivtrafik i städer. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. I det rödgröna samarbetet är vi överens om att satsa på urban kollektivtrafik och cykel . Bättre framkomlighet för cyklar och andra mjuka transporter Fotgängare, cyklister, rullstolsburna och andra så kallade mjuka transporter ska ha högsta prioritet i stadsplaneringen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det skapar en mänskligare stad, ökar trafiksäkerheten och förbättrar möjligheten till vardagsmotion. Gator med många gående och cyklister bör ha en maxhastighet /h för att öka trafiksäkerheten för oskyddade trafikanter och för att skapa en gatumiljö där mjuka transporter har högsta prioritet. bör därför få i uppdrag att utfärda en maxhastighet /h i tättbebyggda områden med oskyddade trafikanter. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Runtom i många svenska städer finns en positivt pågående trend med ökande cykling. Fördelarna med att cykla är många, det är klimatsmart och hälsosamt. För att öka andelen resande med cykel behöver villkoren för cyklister förbättras. Därför bör åtgärder genomföras som ökar framkomligheten för cyklister, exempelvis genom att ge laglig rätt för cyklister att köra mot enkelriktat och att svänga till höger vid rödljus där så är lämpligt. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Arbetsgivare bör ges möjlighet att skattefritt subventionera den anställdes cykling till och från jobbet, inom ramen för skattefri friskvård. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. får arbetsgivaren skattefritt betala den anställde för spinning, men inte för att cykla till jobbet. Bra möjligheter till cykelparkering i anslutning till kollektivtrafik saknas på många håll. Goda föredömen finns exempelvis i , där det finns ljusa, fräscha och stöldsäkra cykelparkeringar alldeles intill tågstationen. Jernhusen bör få i uppdrag att skapa stöldsäkra och fräscha cykelparkeringar i anslutning till tågstationer. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Öka barns självständiga rörlighet och möjlighet till lek En avgörande fråga för att möjliggöra barns självständiga rörlighet är att skapa säkra gång- och cykelvägar till och från skolor. bör ges i uppdrag att alla grundskolor ska ha fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. bör även få i uppdrag att ta fram riktlinjer och samfinansiera viktiga infrastruktursatsningar så att kommunerna kan leva upp till kraven på fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Tillgång till platser för barns lek i närheten av bostaden är viktig, både för att möjliggöra deras självständiga rörlighet och för att skapa platser som inspirerar till lek och fantasi. Forskning har visat att barn som leker i ett variationsrikt och vindlande grönområde får bättre fysiska färdigheter och bättre koncentrationsförmåga än barn som leker på enformiga och endimensionella platser. Därför bör utforma riktlinjer för att alla barn ska ha tillgång till lekpark eller parklek och möjlighet till fri lek i sitt närområde. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. För att säkerställa medborgarnas tillgång till bostadsnära natur krävs ett nationellt ansvarstagande, så att kommuner får den kompetens som behövs för att grönområden ska vara finnas i närområdet. ska därför ge kommunerna riktlinjer och stöd så att de kan säkerställa att alla medborgare har tillgång till bostadsnära natur inom . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Att skapa tillgänglighet till grönområden handlar inte bara om att bevara och återskapa gröna ytor, utan också om att ta bort barriärer som kan utgöra hinder för att ta sig till en grönyta. Det kan till exempel handla om en trafikfarlig väg som gör att föräldrar inte vågar låta sina barn gå dit på egen hand. Om behov av parkeringsplatser minskar, exempelvis då fler använder bilpool och fler åker kollektivt, kan mer yta att frigöras till exempelvis grönområden, lekplatser och kultur. bör få i uppdrag att ge ut riktlinjer och stöd så att kommuner på detta sätt kan skapa mer plats för grönområden, lekplatser och kultur i städerna. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det är viktigt att det finns tillräckligt stora ytor för lek och utevistelse vid eller i omedelbar närhet till bostäder, barnstugor och skolor. Det är också uttryckt i (PBL). Om det inte finns tillräckligt med utrymmen för att anordna både parkering och friyta föreskriver PBL att det i första hand är yta för lek och utevistelse som ska anordnas. Tillämpningen av denna del i lagen ser väldigt olika ut i landet. Det kan vara svårt för planerare och beslutsfattare att bedöma vad som ska anses vara tillräckligt stor yta. Friytans användbarhet är inte heller enbart beroende av storlek utan också av utformning och kvalitet. bör därför ges i uppdrag att utveckla rekommendationer kring hur friytebegreppet bör tolkas för att tillgodose vårt behov av bostadsnära, tillgängliga och användbara friytor. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Förbättra möjligheterna för stadsodling I städer runtom i världen finns ett växande intresse för odling. Fördelarna är många; genom odlingen skapas sociala mötesplatser, uppbyggnad av kunskap och inbjudande grönområden. Inte minst skapas möjligheter till en lokal och hållbar matproduktion, som kan bli ett bidrag till stadens livsmedelsförsörjning. De statliga myndigheter och institutioner som har jordbruk och odling på sitt bord har ett uppdrag som är koncentrerat till landsbygden. Det innebär i praktiken att myndigheter och länsstyrelser inte har vare sig ansvar eller mandat att stötta en utveckling av stadsodling. Detta utgör ett strukturellt hinder för stadsodling. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om hur uppdrag till länsstyrelser och berörda myndigheter kan förändras så att de ges möjlighet att utgöra en stödfunktion även för stadsjordbruk. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Badplatser, strandpromenader och vattenytor öppna för alla Att ha tillgång till badplatser, strandpromenader och fritt vatten för alla som bor och lever i städer med dessa möjligheter är en fråga om livskvalitet. Därför behöver stränderna skyddas från exploatering. Regeringen har genomfört en uppluckring av strandskyddet, bland annat genom att överlåta ansvaret för dess tillämpning på kommunerna. De har ett stort exploateringsintresse, vilket innebär att antalet dispenser riskerar att öka. Följden blir alltfler stränder och strandpromenader som är onåbara för stadens invånare. I skenet av klimatförändringarna har behovet av ett stärkt strandskydd också blivit större. Bebyggelse i strandnära lägen kan riskera att svämmas över i takt med stigande vattenstånd. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag till om att stärka strandskyddet, som ett led i att skapa en hållbar stadsutveckling och att säkra medborgarnas rätt till oexploaterade stränder. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. För att förbättra boendekvaliteten i miljonprogrammen krävs ett aktivt arbete, både med den kringliggande miljön och med själva fastigheterna. I det rödgröna samarbetet föreslår vi därför ett utvidgat ROT-stöd med klimatprofil för alla flerfamiljshus som totalrenoveras förutsatt att renoveringen leder till i minskad energianvändning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med detta stöd kommer 40 000 till 50 000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar att kunna totalrenoveras . Dagens parkeringspolitik är föråldrad på många sätt. Det finns exempelvis riktlinjer för hur många parkeringsplatser för bilar som ska finnas vid nybyggnation av bostäder, medan motsvarande riktlinjer för cykel och närhet till kollektivtrafik saknas. bör därför utforma en miniminorm för antal cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätort.