ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K233 · 2010-10-21 00:00:00 — Skydd för gemensam egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En liten politisk majoritet kan, driven av fundamentalistisk privatiseringsiver, med ett enkelt beslut sälja ut gemensam egendom, ett gemensamt kapital som byggts upp och som i många fall spelar en viktig roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. De borgerliga partierna har i stat och kommun sålt ut sådan gemensam egendom stora statliga företag, allmännyttiga bostadsbestånd, skolor med mera. I mer än ett fall har exempelvis förskolor och skolor slumpats bort till vrakpriser. Till saken hör att det i vissa fall, det gäller t ex utförsäljning av statliga företag och allmännyttiga bostadsbestånd, i praktiken är omöjligt för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. I andra fall, som när det gäller så kallad avknoppning och försäljning av kommunala skolor eller förskolor, har försäljningarna skett till reapris. Gemensamt kapital har förskingrats och nya enskilda ägare har snabbt kunnat berika sig. Den nyliberala majoriteten må ju ha vunnit sin makt i demokratiska val, men en fråga är om den tydligt sökt och fått mandat för dessa privatiseringar. En annan fråga är om omfattande privatiseringar som inte kan göras ogjorda skall kunna genomföras av vad som kanske är en högst tillfällig opinion. Det är inte demokratiskt rimligt att gemensamt ägande som byggts upp kan avyttras så enkelt och lättvindigt som ofta sker. Privatiseringspolitiken leder så gott som undantagslöst till att redan rika blir ännu rikare och att inkomst-, förmögenhets- och inflytandeklyftorna ökar. På de områden som tidigare betraktades som naturliga samhällsmonopol det gäller t ex järnvägen, elmarknaden och postverksamheten har avregleringar och privatisering dessutom lett till höjda priser och ökade kostnader för konsumenten. Grundlagarna skyddar privat egendom. De bör också erbjuda ett bättre skydd än vad som är fallet för gemensam egendom. bör därför utreda hur ett sådant skydd skulle kunna konstrueras. Det är naturligtvis inte önskvärt att förhindra varje utförsäljning av gemensam egendom, vare sig den sker i stat eller kommun, men är det högst rimligt att omfattande och oåterkalleliga privatiseringar har ett bättre demokratiskt skydd än som är fallet. bör alltså särskilt utreda hur ett sådant förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.
mot · GY02K234 · 2010-10-21 00:00:00 — Valhemligheten för blinda personer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förse valsedlarna eller valsedelshållarna med punktskrift (braille). Det borde vara en självklarhet att valhemligheten omfattar alla personer, men för blinda personer är det nästan en omöjlighet att omfattas av valhemligheten. Den blinde personen måste tala om för röstombudet eller valförrättaren vilka sedlar som ska stoppas i valkuvertet. Därför borde valsedlarna förses med så kallad brailleskrift. Då detta dock kan vara kostsamt bör man se över om det går att förse valsedelshållare med nämnda skrift.
mot · GY02K235 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta partisymboler på valsedlar. I de senaste allmänna valen har det med mer än önskvärd tydlighet framgått att det inte är helt självklart vilken valsedel som står för vilket parti. Rapporter har nämligen inkommit om personer som av misstag röstat på partier de inte haft för avsikt att rösta på, men också om tillfällen då röstsedlar avsiktligt blandats för att lura personer till att rösta på ett annat parti än avsett. Det kan vara svårt nog som det är att hitta rätt valsedel i röstsedelsställen när texten är liten och partinamnen snarlika. Inte minst för synskadade och personer som av någon annan anledning har svårt att läsa, vare sig detta beror på dyslexi eller att personen har svårt att läsa svenska, skulle det därför underlätta om valsedeln också var utrustad med en partisymbol. En sådan regelförändring skulle vara förknippad med många fördelar men inga riktiga nackdelar. Därför tillkännager för regeringen som sin mening att det borde bli tillåtet att också utrusta valsedlar med partisymboler. Shadiye Heydari (S)
mot · GY02K237 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta hänsyn till nordiska effekter när nya lagar stiftas. Inom arbete redovisas ofta olika problem som uppstår för personer, företag och föreningar som i sin vardag eller i sin verksamhet agerar över de nordiska gränserna. Det läggs ner rätt stora krafter på att minimera dessa problem, och regeringen har till och med tillsatt en arbetsgrupp som arbetar med den typen av frågor. De nordiska samarbetsministrarna anser att frågan har hög prioritet. Tyvärr inträffar det emellertid ibland att de nordiska parlamenten vid ny lagstiftning, troligen utan avsikt, skapar nya hinder. Det kan ibland kanske vara ofrånkomligt men säkert . I åtföljs alla förslag till lagstiftning av en beskrivning av hur förslaget förhåller sig till korresponderande lagar i övriga nordiska länder. Syftet är att skapa medvetenhet om vilka problem det kan ge. Ett liknande förslag har förts fram i det danska , tyvärr utan att antas. Samma öde har förslaget drabbats av i . Regeringens olika förslag till bör när så är nödvändigt föregås av en granskning i Lagrådet. Om det är för tungrott att alla lagförslag omfattas av en granskning enligt den finska modellen skulle det vara möjligt att tillföra en passus i Lagrådets uppdrag om att vid all lagstiftning som passerar dess granskning göra en analys av eventuella nordiska effekter. I Lagrådets yttrande skulle det då kunna bifogas kommentarer om huruvida det föreslagna har någon inverkan på möjligheten för individer, företag och andra aktörer att verka över de nordiska gränserna. Syftet skulle enbart vara att uppmärksamma på möjliga nya hinder och besvärande konsekvenser för att kanske förebygga onödigt arbete för myndigheterna i ett senare skede. Formerna för att analysera och informera om sådana effekter kanske kan ske på annat sätt, men problemet eller risken vid ny lagstiftning bör få en lösning.
mot · GY02K238 · 2010-10-21 00:00:00 — Rätten till fria samtal på jobbet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätthålla yttrandefriheten även för politiska samtal på jobbet. gick från ett generellt utskick om att politiska samtal på jobbet inte var bra och därför skulle hindras. Cirkuläret var en uppmaning till Svenskt Näringslivs över 60000 medlemsföretag att inte tillåta politiska möten eller utdelningen av politiskt information på arbetstid. Det är för omöjligt att i lag förbjuda den politiska diskussionen på arbetsplatserna, men utskicket av cirkuläret utgör en tydlig uppmaning till arbetsgivarna att göra sitt bästa för att undvika att de äger rum. Det motiv som uppges, är att de politiska samtalen skulle inkräkta på företagets effektivitet. Men genom arbetsgivarnas motstånd mot de politiska samtalen riskerar den viktiga roll samtalen på arbetsplatserna spelar för demokratins funktionalitet att undermineras för att maximera företagens effektivitet. Att arbetsgivarna på detta sätt ämnar begränsa de politiska samtalen på arbetsplatserna riskerar att inskränka såväl yttrandefriheten som föreningsfriheten och i förlängningen skada de politiska samtal som är så viktiga för den demokratiska processen. Det är därför av största vikt att med tydlighet eftersträva upprätthållandet av yttrandefriheten och föreningsfriheten även på arbetsplatserna.
mot · GY02K239 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hot mot yttrandefriheten genom bokbål. Bokbål är en ceremoni där man av moraliska, politiska eller religiösa skäl bränner böcker. Krav på bokbål är djupt obehagligt då det är ett hot mot yttrandefriheten och bygger på trångsynthet och intolerans. Bokbål var vanligt i under och nazisterna brände cirka 18000 litterära verk. Vi har vakat mot efterföljare till nazisternas bokbål genom att bygga institutioner, skriva konventioner och delta i debatter. Därför är det viktigt att även om en del litteratur strider mot det vi själva tror på eller är skrivet av någon vi inte gillar så ska den få uttryckas. Det är då den prövas. Trots detta återkommer hot om bokbål med jämna mellanrum i olika sammanhang. Två av de mer uppmärksammade fallen var pastor i som planerade att bränna på årsdagen för terrorattackerna mot . I var det predikanten som uppmanade invånare att bränna böcker Om och Om . När människor med uppdrag byggt på förtroende manar till bokbål har vi en skyldighet att reagera. Hot mot grundläggande värden måste bemötas var de än geografiskt uppträder, och framförallt av ansvariga politiker. Vi får aldrig förminska frågan eller lägga ansvaret på att försvara yttrandefriheten på enskilda personer.
mot · GY02K240 · 2010-10-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram valsedlar i punktskrift. I finns ca 120000 synskadade personer. Synskadad är den som har svårt att läsa eller som har svårt att orientera sig med hjälp av synen. De flesta kan svagt skönja färger och föremål eller ser med starkt begränsat synfält. Andra har svårigheter när det är mörkt eller när det är skarpt solsken. Lässvårigheter kan vara mer eller mindre grava. En majoritet uppskattningsvis är äldre och har användbara synrester. De kan läsa tryckta texter om texten är tillräckligt stor. God kontrast och logisk layout ökar läsbarheten. Resterande har såpass nedsatt syn att de behöver använda omvägar av något slag. Läsa punktskrift, lyssna på band eller syntetiskt tal på dator eller låta någon läsa upp texten åt sig. Synskadade får hem valsedlar som är förpackade i enskilda kuvert med partibeteckning i punktskrift på kuverten och kan på så sätt enkelt rösta på ett visst parti som valhemligheten upprätthålls. Men när det kommer till personval är detta inte möjligt att genomföra med bibehållen valhemlighet för synskadade då valsedlar inte finns tillgängliga i punktskrift. Det känns orimligt och inte förenligt med svensk demokrati att en så stor del av våra röstberättigade inte kan personvalsrösta med bibehållen valhemlighet. Vi anser därför att man skyndsamt borde se över möjligheten att ta fram valsedlar i punktskrift .
mot · GY02K241 · 2010-10-21 00:00:00 — Utvecklat IT-användande i riksdag tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla IT-användandet i riksdag. Ledamöterna i riksdag har bra IT-utrustning och ett tryggt system. Emellertid nyttjas inte IT-teknikens möjligheter fullt ut. Exempelvis konstaterar vi att man inte skickar ut kallelserna via kalendersystemet till möten i kammaren, voteringar i utskott och gruppmöten. Det innebär att 349 ledamöter sitter och skriver in samma möten i stället för att det sker med automatik. Fördelarna med att använda kalendersystemet är många, allt ifrån att man snabbt ser om ett möte har blivit inställt, bytt lokal eller nya punkter på föredragningslistan till möjligheten att bekräfta närvaro. Att handlingar trycks upp i massor och distribueras över hela landet skapar oerhört mycket arbete och onödigt användande av naturresurser. Vi ska sträva efter det papperslösa samhället. Dagens TabletPC eller till exempel iPad är ett utmärkt alternativ där känslan av att läsa vanliga handlingar finns men där det även går att göra anteckningar, detta skapar helt nya möjligheter. Självklart skulle även resebyrån kopplas upp till kalendersystemet så att alla resor dyker upp i kalendern med all bokningsinfo. Blir det några förändringar finns alltid aktuell information i den digitala kalendern i telefonen. När det gäller stödet i form av telefoner kan man konstatera att utbudet av förståeliga skäl är begränsat när det gäller support. Dock kan man även konstatera att flera av de mest användarvänliga telefonerna som iPhone inte finns i sortimentet. Har man jobbat med dessa telefoner känns de flesta andra som väldigt ålderdomliga. En ytterligare fördel med iPhone är att de applikationer som man kan ladda ner är säkerhetskontrollerade av . Så är inte fallet med de andra telefonernas applikationer, vilket öppnar upp för säkerhetshål. Därför bör riksdagsstyrelsen ge förvaltningen i uppdrag att se över möjligheterna till ett effektivare och även mer miljömässigt effektivt arbetssätt i riksdag.
mot · GY02K242 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skilda valdagar för valen till respektive kommuner och landsting. har haft gemensam valdag för riksdag, kommuner och landsting. har frågor om författning varit aktuella, framförallt genom den grundlagsutredning som hade till uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. har lämnat sitt betänkande till regeringen. I betänkandet föreslogs en hel del viktiga förändringar av vår författning. Regeringen har därefter lämnat en proposition till med föreslagna ändringar. Dessa ändringar röstades med ett första beslut igenom i och ska för att vinna giltighet beslutas av en gång till under /11. Förslag om att åter införa skilda valdagar i fanns inte med i betänkande, regeringens proposition eller i beslut. Förändringarna av vår författning är med inriktningen att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. Införande av skilda valdagar skulle vara ett nästa steg som ligger i linje med denna inriktning. Med en gemensam valdag, som vi har , riskerar de viktiga lokala och regionala frågorna att hamna i skymundan av rikspolitiken. Skilda valdagar för riksdagsval respektive kommunal- och landstingsval skulle ge mer uppmärksamhet åt de frågor som valet gäller. Vår demokrati skulle vitaliseras. Regeringen bör därför se över möjligheterna att införa skilda valdagar i enlighet med motionens intentioner.
mot · GY02K243 · 2010-10-20 00:00:00 — Översyn av antalet myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet myndigheter. Till varje departements ansvarsområde hör ett antal statliga myndigheter. Polisen, och är några exempel på statliga myndigheter. Det är myndigheterna som ska tillämpa de lagar och utföra den verksamhet som riksdag och regering har beslutat om. Minskningen av myndigheter har främst skett genom sammanslagningar till så kallade enmyndigheter. fanns det 394 myndigheter, tabellen nedan visar antalet myndigheter . Källa: Regeringen, . Regeringen har gjort förändringar både vad gäller förändringar i myndighetsstrukturen och genom förslag om ökad styrning av myndigheternas informationsarbete. Vi anser att detta är ett viktigt arbete i rätt riktning. Målsättningen måste vara att minska antalet genom sammanslagningar eller nedläggningar av överflödiga myndigheter. Det finns fortfarande för många myndigheter med tvivelaktiga arbetsuppgifter och stora kostnader. Frågan är om alla dessa myndigheter behövs och vad de har åstadkommit. En del av våra myndigheter sysslar med opinionsbildning, och andra har tillsatts på områden där politiken har brustit; , Forum för levande historia, för att nämna några. Opinionsbildande myndigheter är ett demokratiproblem, ansvaret för opinionsbildning i ett demokratiskt samhälle ska inte vara en statlig uppgift utan ligga hos enskilda människor, intresseorganisationer, partier, medier m.m. Det är viktigt att våra myndigheter får ett tydligt uppdrag och inte fungerar som opinionsbildare. Därför bör regeringen se över antalet myndigheter och deras uppgifter.
mot · GY02K244 · 2010-10-15 00:00:00 — Avskaffande av lagen om tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa lagen om . Det har pågått diskussioner och utredningar om relationer till staten. Genom framväxt framför allt andra hälft, med en första riksdagsmotion 1850, och års religionsfrihetsreform ifrågasattes relationerna mellan samfunden och staten och gränserna för den enskildes frihet i förhållande till statskyrkan och statsmakten. karaktäriserades av flera stora inomkyrkliga utredningar i relationsfrågan. Folkpartiregeringens skrivelse till kyrkomöte, som avvisades, innebar en vändpunkt. Kyrkominister framsynta förslag om successiva utredningar och beslut av de frågor som fällde kyrkomötesskrivelsen ledde fram till regeringens och principbeslut samt regeringsskrivelsen 1995:1 om . hade kyrkan själv skapat sin nya organisation med centralstyrelse och kyrkokansli. Detta sammanfattades i de delar där staten var berörd i lagen om som trädde 2000. Det är nu dags att göra en första utvärdering av reformen. En sådan bör beröra hur lagen om och lagen om trossamfund förhåller sig till varandra. Lagen om trossamfund gäller också med undantag för de paragrafer som hanterar trossamfunds registrering. Staten bör kunna redovisa sina relationer till trossamfund i lag. Frågan från utredningarna finns dock kvar. Kan inte staten formulera sina relationer till trossamfund i en gemensam lag? Det finns också anledning att nu när det gått principbesluten fattades göra en ny bedömning om allt som regleras i lagen om behöver utformas som lag. lärogrund och dess inre angelägenheter och interna organisation bör regleras i ett dokument som kyrkan själv har beslutanderätten om, som den nuvarande kyrkoordningen. Men det behöver utredas vad dagens kyrkoordning behöver kompletteras med om lagen om upphör. Dessa frågor måste kunna besvaras innan den grundläggande frågan om avskaffande av lagen om tas upp till behandling.
mot · GY02K245 · 2010-10-19 00:00:00 — Ett rum för stillhet till minne av tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett rum för stillhet till minne av . Jag föreslår att vi i enlighet med anda skapar ett rum för stillhet och meditation i den svenska . levde i världspolitikens sjudande centrum där nationers öden formas. För honom var stillheten och tystnaden en nödvändig motvikt till den intensiva verksamheten och förutsättningen för att kunna fatta kloka fredliga beslut. har man även genom forskning kunnat ge honom rätt. Stunder av stillhet har mycket positiva resultat, såsom minskad sjukfrånvaro och ökat självförtroende samt ökad förmåga till koncentration. När invigde meditationsrummet i FN förklarade han: Inom oss alla finns en kärna av stillhet omgiven av tystnad. Här i denna byggnad, där så många arbetar och debatterar för fred, behövs ett rum, som är avskilt för tystnad i yttre mening och stillhet i inre mening. Här finns inga andra symboler, inget som distraherar eller stör stillheten i vårt inre Enligt ett urgammalt ordspråk karaktäriseras ett kärl av sitt tomrum och inte av sina väggar. Det ankommer på var och en av oss, som besöker dettarum, att fylla tomrummet med det som vi själva finner i vår kärna av stillhet.
mot · GY02K246 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördelningen av riksdagsmandat till länen. Utjämningsmandaten i valet till var en del av författningskompromissen . Efter valet har frågan om hur utjämningsmandaten fördelas, inom partierna och mellan länen, aktualiserats. Den jämkade uddatalsmetoden används i fördelning av mandat mellan partierna. Inom partierna används normalt den s.k. heltalsmetoden, eller dHondts metod som den också kallas, vid fördelning av mandat. Fördelningen av de utjämningsmandat som tillfallit ett parti i ett riksdagsval fördelades ursprungligen efter den jämkade uddatalsmetoden, dvs. även om partiet i en valkrets inte erhållit mandat delades röstetalet med 1,4 för att få fram ett jämförelsetal. Sedermera (1988) ändrades detta system så att den jämkade uddatalsmetoden är huvudregel, men om partiet i en valkrets inte erhållit något mandat ska divisorn för jämförelsetalet vara 1, dvs. Motiveringen var att det skulle underlätta den regionala spridningen av mandat. Det är ett gott syfte att tillförsäkra en god regional spridning av riksdagsmandaten. Dock har uddatalsmetoden visat sig ha brister och ger inte alltid ett proportionerligt utfall. I slutbetänkande (SOU 2008:125) föreslogs dessvärre inga ändringar vad gäller proportionaliteten i valsystemet vid val till . Motionären anser att regeringen på nytt bör uppmärksamma fördelningsprincipen av både fasta mandat och utjämningsmandat till länen i förhållande till antalet invånare och partiernas röster i länet.
mot · GY02K247 · 2010-10-19 00:00:00 — Efterforskningsförbud i offentligt finansierad verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett efterforskningsförbud i yttrandefrihetsgrundlagen för att skydda anställda i verksamheter som finansieras med offentliga medel. Efterforskningsförbudet innebär att offentligt anställda kan lämna uppgifter om missförhållanden i sina respektive verksamheter till t.ex. medier, utan att deras överordnade eller andra i organisationen får efterforska källan. Efterforskningsförbudet utgör en trygghet för den som avslöjar oegentligheter på sin arbetsplats att inte riskera trakasserier eller i yttersta fall avsked. Detta är en viktig säkerhetsventil för att t.ex. upptäcka missförhållanden inom olika kommunala verksamheter. Men när offentligt finansierade verksamheter drivs i privat regi är det inte lika enkelt. Efterforskningsförbudet omfattar bara arbetstagare inom offentliga verksamheter. I takt med att allt mer av de offentligt finansierade verksamheterna övergår till andra verksamhetsutövare så urholkas de anställdas skydd vid avslöjanden av eventuella missförhållanden. I och med detta försvåras uppdragsgivarens, det vill säga kommunens eller , möjligheter till insyn och kontroll. Det borde vara en självklarhet att alla anställda inom verksamheter som är finansierade av skattekollektivet omfattas av samma skydd då de påtalar eventuella missförhållanden på sina arbetsplatser. Inte minst för kommunen som beställare av offentligt finansierade tjänster borde det vara av största vikt att genom ett utökat efterforskningsskydd få indikationer om brister som bör åtgärdas för att förbättra kvaliteten på de varor och tjänster som är föremål för upphandling hos privata aktörer. Det bör därför införas ett efterforskningsförbud i yttrandefrihetsgrundlagen för anställda i samtliga verksamheter som finansieras av offentliga medel.
mot · GY02K248 · 2010-10-22 00:00:00 — Den privata lokalradions förutsättningar i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta bort koncessionsavgiften. En fri och oberoende kommersiell radio är viktig för mediemångfald. Det var inte så länge sedan som det endast fanns tre radiokanaler att välja mellan. När den kommersiella radion etablerades i så fanns det kanske ett legitimt skäl för staten att ta ut en avgift för att sända radio. Men den tekniska utvecklingen har sprungit ifrån lagstiftningen. Tack vare Internet kan man välja mellan ett oändligt antal radiostationer. Eftersom man kan välja Internetradio helt fritt eller lyssna på Internetradio från utlandet i mobilen vore det rimligt att ta bort den koncessionsavgift som den kommersiella radion betalar i . Det finns ingen koppling mellan statens utgift och den avgift som den fria, och oberoende, radion betalar. Ett eventuellt borttagande av koncessionsavgiften skulle även ge ekonomiska möjligheter för den fria radion att erbjuda nyhetssändningar och annat regionalt innehåll, vilket skulle öka mångfalden som många eftersträvar. I storstäderna finns det ofta lokala och regionala sändningar, men på grund av koncessionsavgiften saknas de ekonomiska förutsättningarna för detta i stora delar av . Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen se över möjligheten att ta bort koncessionsavgiften. Detta bör ges regeringen till känna.