mot · GX02Fi15 · 2010-05-03 00:00:00 — Det är det säkraste sätt att få högre tillväxt och större social rörlighet. Vi föreslår att högskolan byggs ut så att vi når 5000 fler platser och att dessa ligger kvar . Snabbare ut i arbetslivet. Ungdomar behöver utbilda sig i sådant som arbetsgivarna efterfrågar och de behöver kontakter ut i arbetslivet. Vi ser stora behov av att förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv i gymnasieskolan, komvux och högskolan. Vi föreslår därför 2011 och 2012 för att bygga ut studie- och yrkesrådgivning i gymnasieskolan, samt lika mycket för högskolan . Vi minskar på regeringens coacher, till förmån för utbildning för arbetssökande. Vi säger även nej till de s.k. lotsarna till förmån för andra insatser för snabb etablering av nyanlända. Praktikplatser och riktade stöd I ett föränderligt arbetsliv är det nödvändigt att goda förutsättningar skapas för livslångt lärande. Vi vill genom aktiva insatser öka möjligheterna att etablera sig i arbetslivet. Vi förstärker därför utbudet av praktik- och traineeprogram och riktade stöd till grupper med särskilda behov. Traineeprogram i välfärden. Det finns stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Men vi behöver också ta till vara kunskaperna och erfarenheterna hos dem som närmar sig pension. Genom ett traineeprogram kan unga komma in och gå parallellt med en äldre. Vi vill investera , vilket räcker till ca 1200 traineeplatser . Lönebidrag i kultursektorn och ideella sektorn. Vi vill ge möjlighet för dem som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen att erbjudas ett lönebidrag. Med lönebidragsanställningar riktade mot kultursektorn och den ideella sektorn kan många som tidigare haft tillfällig förtidspension få en ny möjlighet att göra en viktig insats. Vi avsätter därför medel som motsvarar 5 000 lönebidrag 2011 och 2 500 lönebidrag 2012. Accessjobb i kultursektorn. Vi vill öka både tillgängligheten till landets kulturarv och skapa fler jobb i kultursektorn. Accessjobben under den förra mandatperioden skapade många jobb och gjorde ett stort antal samlingar och föremål tillgängliga för allmänheten. Vi vill i det rådande konjunkturläget återinföra . Vår satsning beräknas omfatta 100 jobb. Programmet Gröna jobb var ett framgångsrikt program för långtidsarbetslösa som vi vill pröva igen. I programmet ska deltagarna jobba med natur- och kulturvård, t.ex. med att röja fram kulturminnen, rusta upp promenadstigar och sköta om tätortsnära skogar. Till detta vill vi avsätta 2011, vilket räcker till ca 500 platser. Snabbare etablering av nyanlända. Vår utgångspunkt är att nyanlända invandrare ska vara en prioriterad grupp och få ta del av Arbetsförmedlingens insatser. Därför avvisar vi regeringens lotsar för nyanlända och satsar i stället på att bygga ut Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Därutöver vill vi öronmärka för effektiva insatser. Dessutom vill vi att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan och anslår till det. Nya chanser för unga Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle; de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. står vi inför en enorm utmaning. Arbetslösheten bland unga är rekordhög och den är högre i än i många andra EU-länder. Vi måste skapa möjligheter för dagens unga generation att få förankring på arbetsmarknaden och klara sin egen försörjning. Utbildnings- och praktikplatser för unga Ungdomslyft (komvux) Vi föreslår en bred satsning med fler möjligheter till utbildning för unga. Det handlar om en utbyggnad av komvux, yrkeshögskola, folkhögskola och högskola. Det handlar också om fler praktikplatser, till exempel i välfärdssektorn. För en beskrivning av de enskilda förslagen, se avsnitten ovan. Vi föreslår dessutom att de företag och organisationer som anställer en arbetslös ungdom mellan får en riktad skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften, under . Skattereduktionen utgår för arbetslösa ungdomar som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Det bör finnas en tidsgräns för inskrivning för att undvika felaktiga drivkrafter. Totalt avsätter vi för denna insats. (iii) Investeringar Vi i det rödgröna samarbetet vill göra omfattande satsningar på investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi för nya jobb och klimatomställning och för konkurrenskraft och uthållig tillväxt . Totalt investerar vi i vårt paket för jobb och grön omställning. Att investera i klimatsmart transportinfrastruktur och energieffektiva bostäder är klok jobbpolitik . Vi lägger fram förslag om att utvidga ROT-avdraget men behåller det nuvarande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Det utvidgade förslaget omfattar 2011 och 2012 och presenteras närmare i kapitlet om skatter. Att investera i transportinfrastruktur och i bostäder är klokt för samhällsutvecklingen, jobben och framtiden. Vi rödgröna partier vill investera i ett bättre transportsystem. föreslår vi en satsning på infrastruktur med sammanlagt . För hela planperioden presenterar vi en historisk utbyggnad av transportinfrastrukturen. Vi föreslår en total investeringsram som är större än regeringens. Satsningen beskrivs i avsnittet om grön omställning. Trots bostadsbrist har bostadsbyggandet fallit kraftigt . Det skapar flaskhalsar på arbetsmarknaden. För att stimulera ökad nyproduktion vill vi införa ett statligt investeringsstöd på 500 respektive för nya energisnåla hyresrätter. Se vidare under kapitlet om välfärd. Vi vill att staten och näringslivet tar ett gemensamt ansvar med kommunsektorn att tillsammans med de boende utveckla miljonprogramsområdena och därmed skapa fler attraktiva bostadsområden. Detta beskrivs också i välfärdskapitlet. (iv) Fler jobb i välfärden Välfärden är central för att människor i inte minst kvinnor ska kunna gå till jobbet. har antalet anställda i kommuner och landsting minskat med ca 25000 personer. I vårpropositionen planerar regeringen för ytterligare uppsägningar. Hela det tillfälliga krisstödet till kommuner och landsting dras tillbaka. Så skapar man inte jobb. Vi satsar till kommunerna och 2012. Satsningen presenteras i avsnittet om höjd kvalitet i välfärden. (v) Arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning Regeringen har genomfört ett otal förändringar inom a-kassan. Bland annat har ersättningsnivån, finansieringen, medlemsvillkoret, arbetsvillkoret och regler för ränta och återkrav ändrats. Resultatet är att en halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. Var tredje löntagare står utan ett inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Endast var fjärde ung har rätt till a-kassa och det är endast drygt en av tio heltidsarbetande som får av sin tidigare inkomst i arbetslöshetsersättning. Därför måste hela regelverket ses över. I dialog med fackföreningsrörelsen och a-kassorna vill vi skapa en väl fungerade försäkring som är enkel att förstå, som är pålitlig, rättssäker och som inte kan missbrukas. Vi kommer inte att upprepa regeringens slarviga hantering. De förändringar vi vill genomföra ska föregås av en noggrann genomlysning. Genomlysningen ska också undersöka arbetslöshetsförsäkringens långsiktiga utmaningar såsom frågan om hur fler ska välja att vara medlemmar i arbetslöshetsförsäkringen och hur fler därmed ska omfattas av inkomst- och omställningsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara tydlig, frivillig och solidariskt finansierad. Vår arbetslöshetsförsäkring ska ge ekonomisk trygghet, stödja strukturomvandling, stimulera efterfrågan när arbetslösheten stiger och motverka lönenedpressning. Kostnaden för slarv är godtycke och oförutsebarhet, vilket gör att människor kommer i kläm. Ändringar i ett komplicerat regelverk innebär många konsekvenser, varav några kan vara svåra att överblicka. Därför måste mandatperioden inledas med en sammanhållen översyn av hela regelverket. Målet är att utforma en långsiktigt hållbar arbetslöshetsförsäkring. Vi vill bl.a. se över studerandevillkoren och villkoren för deltidsarbetslösa. ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. I vårbudgeten tar vi ett första steg för att nå detta mål. ska vi ta fortsatta steg för att nå målet. Vi vill prioritera kostnaderna för medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Med vår politik kommer kostnaden för medlemskap i en a-kassa att sänkas till ca för alla genom en skattereduktion. Det betyder att den löntagare som betalar i avgift får en sänkt kostnad om . Vi höjer ersättningsnivån i a-kassan till . Taket höjs till per dag 2011 och per dag 2012. Den första höjningen genomförs , den andra . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. (vi) Bättre arbetsliv och säker arbetsmiljö Vi måste också skapa ett friskare arbetsliv med goda arbetsvillkor där arbetstagare inte blir sjuka av att arbeta eller skadas i arbetet ett hållbart och utvecklande arbetsliv. En god arbetsmiljö handlar inte endast om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, utvecklingsmöjligheter och tillgång till utbildning. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Friska arbetsplatser är positivt och avgörande både för företagens utveckling, samhällsekonomin och för arbetstagarnas ställning i arbetslivet. Den stora andelen visstidsanställningar är ett stort problem. Vi vill se över vilka åtgärder som kan vidtas för att öka antalet tillsvidareanställningar. Även ekonomiska incitament, såsom socialavgifter, ska ses över i detta sammanhang. Ett sådant arbete kommer vi att inleda skyndsamt efter valet. För att nå vårt mål om bättre arbetsmiljö måste vi rusta upp arbetsmiljöarbetet. Vi kommer därför att tillföra till tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. Vi kommer också att ta initiativ till en kartläggning av hur arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen bäst kan samlas och hur den ska organiseras. (vii) Hela ska leva Kommersiell service för en levande landsbygd Avstånden till närmaste butik eller serviceställe ökar på många håll i , bl.a. på grund av att drivmedelsstationerna blir färre. På många orter försvinner nödvändig kommersiell serviceinfrastruktur; det är ett hot mot inte minst de små företagens möjligheter att klara sin vardag och utvecklas. Vi föreslår ett särskilt stöd om för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd, exempelvis till biogasmackar. Många hushåll och företag saknar alltjämt tillgång till bredbandsuppkoppling inte minst i gles- och landsbygd. Vi rödgröna partier vill motverka den s.k. digitala klyftan. Vi föreslår ett stöd om för att stimulera lösningar som gör Internet tillgängligt för flera. 5 cInvestera i utbildning 40000 fler utbildnings- och praktikplatser. mer till kommunerna 20112012 skapar förutsättningar för en bättre skola. Högre kvalitet och förbättrad studievägledning i högskolan. Vårt mål är att hälften av varje årskull ska ha påbörjat eftergymnasiala studier innan de fyller . för att rusta upp skollokaler. ska konkurrera med kunskap inte låga löner. Kunskap och bildning ger möjligheter till utveckling och personlig frigörelse men också valmöjligheter. Det är också en av förutsättningarna för en välfungerande demokrati. Kunskap är dessutom allt viktigare för att skapa välstånd. Framtidens arbetsliv kommer att ställa större krav på arbetskraftens kunskaper, och fler arbeten kräver eftergymnasial utbildning. Yrkesspecialisering kommer att ske allt senare, vilket ställer högre krav på den eftergymnasiala utbildningen. Yrkeslivet ställer också krav på grundläggande basfärdigheter, såsom självständighet, förmåga att formulera och lösa problem, kritiskt tänkande och kommunikativ förmåga samt goda teoretiska kunskaper. Med väl rustade individer kan hävda sig i den globala konkurrensen. Vi rödgröna partier vill investera i kunskap på alla nivåer från förskolan och , via gymnasieskola och komvux, till och högskolan. Det svenska utbildningsväsendet måste hålla högsta klass. Det är en ödesfråga för samhällsutvecklingen och för svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Vi rödgröna partier vill att ska hävda sig genom produktion och tjänster med högt kunskapsinnehåll. Vi ser det ökande antalet studenter i lågkonjunkturens spår som ett bra tillfälle att tillfredsställa det stora behov av arbetskraft som finns inom flera samhällssektorer. De ökade resurser som vi föreslår t.ex. till kommunsektorn förutsätter att fler får tillgång till vuxenutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning och högskola. (i) Fler möjligheter i skolan I vår utbildningspolitik står eleven i centrum. Vår syn på skolan bygger på att alla människor i grunden är aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska och ansvarstagande individer. Skolans uppgift är att så långt som möjligt skapa goda förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens egna villkor. Alla skolor ska vara bra skolor, och alla elever ska få en god och likvärdig utbildning men vägen dit kan ske med en pedagogisk mångfald. För att varje elev ska ges större möjligheter att nå kunskapsmålen krävs en rad förbättringar i skolan. Men det krävs även mer resurser. Vi vet att olika skolor och kommuner har olika förutsättningar. Vi vet att verkligheten ser olika ut och att barn och ungdomars behov varierar. Vi vet att lärare och rektorer vill utveckla och förbättra den verksamhet de jobbar i. Vår ambition är att öka lärartätheten i förskolan, skolan och skolbarnomsorgen. Detta är viktigt för att verkligen öka elevers kunskaper och förutsättningar för lärande. Vi rödgröna partier vill tillföra resurser till kommunerna så att de kan öka personaltätheten och värna skolan. Vi vill möjliggöra minskade barngrupper. krävs det ökade resurser för att varje elev ska ha möjlighet att nå kunskapsmålen, och det behövs självfallet också fler behöriga och välutbildade lärare, ökat elevinflytande och förbättrad kvalitetssäkring av skolan. Regeringens uppdelning av gymnasieskolan innebär också att färre får chansen att utveckla sin fulla potential och att kunskaperna i arbetslivet försämras. Trots att en undersökning från SCB visar att sex av tio gymnasieelever vill studera vidare på högskolan tar regeringen bort de kurser som ger allmän behörighet för dem som läser ett yrkesprogram. Vi noterar att regeringen i vårpropositionen anammar vårt förslag om fler platser i sommarskola för ungdomar. Det är ett senkommet men likväl välkommet uppvaknande. Modernisera skolans lokaler skol-ROT Alla barn har rätt till en bra skolmiljö. skolor har stora behov av renoveringar. På grund av krisen är arbetslösheten i byggbranschen hög. Det finns ett gyllene tillfälle att sätta igång och tidigarelägga renoveringsprojekt som både skapar nya jobb, leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever och minskar energianvändningen i våra skolor. Vi rödgröna föreslår därför att det inrättas en skol-ROT. Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska ha samma förutsättningar att kunna få del av stödet. Vi avsätter 200 miljoner för skol-ROT 2011 och 400 miljoner 2012. Vi vill genomföra ett kvalitetslyft för att maten ska bli bättre i skolorna. Generellt sett mår vi människor bättre och presterar bättre om vi regelbundet äter god och vällagad mat. Detta gäller inte minst skolbarn. Vi vill att eleverna i skolan ska få nylagad mat från lokala tillagningskök i stället för uppvärmd mat som körts långa sträckor. Måltidspersonalen ska få kunskaper och verktyg för att höja kvaliteten på skolmaten. Skolkökspersonalen ska få möjligheter att lära sig mer om barn, mat och hälsa, ekologisk och rättvisemärkt mat, och få kunskaper kring lagstiftning om offentlig upphandling och rutiner så att man minskar rädslan för att göra fel. Programmet bör även vara öppet för personal inom äldreomsorgen. Vi föreslår de kommande två åren till ett skolkökslyft. Mer undervisning på modersmål Ett av de mest effektiva sätten att förbättra studieresultaten när barn har ett annat modersmål än svenska är att satsa mer på modersmålsundervisning. Vi vill därför starta en försöksverksamhet i fem kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på deras modersmål, för att ge eleverna bättre kunskap i detta ämne som eleverna utvecklar sina kunskaper i svenska. Vi föreslår 25 miljoner 2011 och 50 miljoner 2012 till utökad modersmålsundervisning. (ii) Högre studier har hög arbetslöshet. Människor riskerar att slås ut permanent från arbetsmarknaden. Ett centralt verktyg för att komma tillbaka i arbete är utbildningsinsatser. Vi föreslår att antalet utbildningsplatser ska öka med 2011 och med 2012. ska vi göra en bedömning av om det finns behov att ytterligare öka antalet platser . Beskrivningen av platser återfinns i jobbavsnittet. Goda kunskaper är en förutsättning för att skapa valmöjligheter. För att kunna göra medvetna val behöver många elever bättre stöd att förstå och överblicka vilka konsekvenser och möjligheter olika val ger. För att få jobb behöver ungdomar utbilda sig i sådant som arbetsgivarna efterfrågar. Dessutom behöver de erfarenheter från och kontakter med arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. Därför föreslår vi att studie- och yrkesvägledningen byggs ut och förbättras i såväl gymnasieskolan som högskolan. Vi avsätter därför för en sådan satsning 2011 och 2012. Högre kvalitet i högskolans undervisning Den svenska högskolan ska sammantaget ha en sådan kvalitet att den hävdar sig väl i jämförelse med våra viktigare konkurrentländer. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och de studenter som skriver uppsats behöver mer tid med sina handledare. För att höja kvaliteten i högskoleutbildningarna föreslår vi därför i höjt anslag 2011 och 2012 för fler lärarledda timmar i högskolan. (iii) Validering av kunskaper Människors utbildning och färdigheter ska tas till vara och utvecklas var de än inhämtats. Arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola kan göras mer effektiva genom validering. Med validering av faktiska kunskaper kan utbildningen inriktas mot behovet av komplettering. Detta är särskilt viktigt för personer som lärt sig mycket i arbetet eller har utländsk utbildning. Vi avsätter till ett förtydligat valideringsansvar. 5 dHögre kvalitet i välfärden Mer resurser till välfärden. Totalt till kommunsektorn 20112012, varav 9 miljarder i breda satsningar och 3 miljarder i riktade satsningar. Höjt underhållsstöd, höjt bostadsbidrag för ensamstående och höjt flerbarnstillägg. Heltidssatsning, höjt tak i VAB-dagar och barnomsorg på obekväm arbetstid. En ny sjukförsäkring. Nej till bortre tidsgräns i sjukförsäkringen, höjt tak och rehabilitering i stället för utförsäkring. Fler och bättre bostäder. Investeringsstöd och miljardinvestering till miljonprogrammet. (i) Mer resurser till kommunsektorn Vi vill se ett jämlikare . Välfärden ska förbättras och kvaliteten i vård, skola och omsorg måste höjas. Barnens skola, omsorgen och sjukvården är avgörande för vår framtida utveckling och varje individs förutsättningar. Regeringens hantering av frågan om statsbidraget till kommunerna har allvarligt försämrat möjligheterna att planera personalförsörjningen. De som arbetar i skolan, sjukvården och omsorgen är värda en bättre behandling. Vi ger nu långsiktiga och stabila besked. Antalet anställda fortsätter att sjunka i kommuner och landsting. Sysselsättningen i kommunsektorn har minskat med ca 25000 personer . beräknar regeringen i vårpropositionen att det samlade underskottet i kommunsektorn kommer att bli 2011. Trots stora behov i välfärden valde den borgerliga regeringen att inte tillföra en enda krona till välfärden i kommuner och landsting i vårpropositionen. Det är tydligt att de borgerliga partierna prioriterar sänkta skatter för dem med goda inkomster framför investeringar i välfärden. Vi rödgröna har som mål att kvaliteten i den offentliga sektorn ska förbättras, särskilt inom sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Det ska bl.a. ske genom ökad personaltäthet, satsningar på fortbildning och kompetensutveckling. Våra politiska prioriteringar är tydliga: Vårt mål är bl.a. att möjliggöra minskade barngrupper i skolbarnomsorgen, förskolan och öka lärartätheten inom . Vi vill öka personaltätheten inom äldreomsorgen och minska kötiderna i sjukvården. Vi föreslår att kommunernas resurser stärks med mer än i regeringens budget i breda satsningar . Därutöver föreslår vi över 3 miljarder i riktade satsningar över en tvåårsperiod13. Vi gör särskilda satsningar på skolan och sjukvården. Det betyder att kommunsektorn tillförs i förstärkningar av oss rödgröna partier sammantaget . Det kommer att stärka välfärdens kvalitet i . Totalt i ökade resurser till kommuner och landsting 20112012 I takt med att de ekonomiska förutsättningarna tydliggörs och ett reformutrymme klargörs ska ytterligare steg tas för att tillföra kommunsektorn resurser. Värdet av statsbidragen till kommunerna urholkas i takt med inflationen. Vi ska därför kontinuerligt se över statsbidragens storlek för att under den kommande mandatperioden se till att ha värdesäkrat statsbidragen. Vi vill också genomföra en utredning om hur kostnadsutvecklingen i kommunsektorn bättre kan beaktas i statsbidragen. Kommunsektorns intäkter är konjunkturkänsliga. Det gör att kommunernas inkomster utvecklas starkt när ekonomin som helhet befinner sig i högkonjunktur och relativt svagt i lågkonjunktur. Risken är stor att kommunerna bidrar till att förstärka konjunktursvängningarna genom att anställa fler i goda tider och säga upp medarbetare i sämre tider. Vi menar att det krävs en större översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar, som leder till förbättrade möjligheter för kommunerna att tillhandahålla en god kvalitet i skolan, sjukvården och omsorgen oavsett konjunktur. Vi vill även säkerställa att resurserna används så effektivt som möjligt för att möjliggöra höjd kvalitet. Att höja kvaliteten i välfärden är att investera i att förbättra människors vardag, men också i en starkare samhällsekonomi. Hur bra undervisning eleverna får i gymnasiet spelar stor roll för vilka resultat de kommer att stå för i arbetslivet. En barnomsorg med högre kvalitet och bättre tillgänglighet ger både barnen en bättre start och föräldrarna bättre möjligheter att förvärvsarbeta. Vi rödgröna partier accepterar inte de neddragningar i välfärden som planeras. Barnfamiljer, sjuka och gamla behöver trygghet. De anställda behöver goda möjligheter att fortsätta utveckla sina verksamheter under närmaste åren. I stället för hot om varsel vill vi skapa trygghet. Svensk hälso- och sjukvård rankas högt i internationella jämförelser när det gäller medicinsk kvalitet. är ett av få västländer som har lyckats hålla tillbaka kostnadsökningar med bibehållen kvalitet. Men har kostnaderna ökat och kvalitetsarbetet inte fått tillräckligt med utrymme. Studier visar också att det finns stora skillnader i vårdens utbud och kvalitet. Skillnaderna visar sig exempelvis när man jämför vården mellan olika delar av landet, mellan män och kvinnor och mellan olika socialgrupper. Vi vill att alla ska få en högkvalitativ hälso- och sjukvård oavsett var man bor. Ingen sjuk människa ska riskera att lämnas i sticket eller få otillräcklig omvårdnad.