ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Ub423 · 2010-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för forskning vid . har som uppdrag att generera nytta och skapa tillväxt i regionen, dels genom att utbilda studenter till yrken som motsvarar behovet, dels genom att initiera och driva ett stort antal forskningssamarbeten tillsammans med företag, kommuner, myndigheter och organisationer som genererar nyttiga lösningar för alla parter. utbildar bland annat lärare, sjuksköterskor, socionomer, ekonomer, civilingenjörer, och högskoleingenjörer där väljer att stanna kvar och arbeta i regionen efter avslutade studier. Det ställs höga och rättmätiga krav på att grundutbildningar ska vara forskningsbaserade, annars riskerar lärosätena att mista sin examensrätt. För att ha en god forskningsanknytning i undervisningen och för att kunna rekrytera goda forskare och pedagoger till högskolor som är det viktigt att det finns goda förutsättningar för att bedriva forskning där. vill kunna fortsätta tillföra arbetskraft till regionen, fortsätta med världsledande forskning, säkerställa examensrätterna för grundutbildningen och möta behovet av att vara en resurs i regionens utveckling. Med sina sex forskningsprofiler, 13000 studenter och 1 000 anställda är en av största högskolor. har som uppdrag att generera nytta och skapa tillväxt i regionen, dels genom att utbilda studenter till yrken som motsvarar behovet, dels genom att initiera och driva ett stort antal forskningssamarbeten tillsammans med företag, kommuner, myndigheter och organisationer som genererar nyttiga lösningar för alla parter. Att bedriva forskning på många lärosäten har flera fördelar. Det stärker forskningsanknytningen i grundutbildningen. Det gör det lättare för alla universitet och högskolor att rekrytera goda forskare och höja andelen disputerade lärare. Den forskning som bedrivs vid högskolorna har ofta, såsom i fall, ett gott samarbete med det lokala och regionala näringslivet och har nära till tillämpning och kommersialisering. Forskning ska kunna bedrivas i hela landet och på sina egna meriter. Därför är av kvalitetsskäl viktigt att det inte finns några institutionaliserade konkurrensnackdelar i resursfördelningssystemet på grund av ett lärosätes storlek. har fått högsta betyg i kvalitetsmätning och högskolan förser regionen med forskning, utbildning och innovationer som man driver många stora utvecklingsprojekt såsom Robotdalen, Automation Region, Minst och samhällskontraktet som alla skapar tillväxt i regionen. väljer av högskolans studenter att bo kvar och arbeta i regionen efter studietiden. 13 000 studenter och 1 000 anställda ger goda skatteintäkter för regionens kommuner, likaså intäkter för affärer, restauranger, bostadsbolag och andra företag. Därför är det angeläget att förutsättningarna för forskning vid högskolor som säkerställs.
mot · GY02Ub424 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. Transportnäringen växer stadigt. Både gods- och persontransporterna ökar i . Men för att transporterna ska fungera , och behövs utbildad arbetskraft. kan transportnäringen erbjuda yrken med stor självständighet och möjligheter till utveckling. hårdnar konkurrensen om den framtida arbetskraften, vilket ställer större krav på att transportyrkena görs ännu mer attraktiva. Företagen i branschen måste hålla sig framme och visa att de kan erbjuda en bra arbetsplats. kommer transportnäringen att behöva ett tillskott på mellan 15 000 och 17 000 nya medarbetare för att ersätta de medarbetare som går i pension men också för att klara av att möta ett ökat behov av transporttjänster. Dagens utbildningssystem kan bidra med knappt 7 000 ungdomar och vuxna . Det ger ett underskott på minst 8 000 personer . tvingas många företag själva utbilda till stora kostnader. Ansvaret att skapa ytterligare utbildningsplatser bör dock ligga på det offentliga utbildningssystemet, eftersom behoven av transportnäringens tjänster är ett gemensamt intresse för hela samhället. Det finns ett antal åtgärder att vidta: Fler korta och intensiva yrkesutbildningar. Locka fler kvinnor att söka sig till näringen. Andelen kvinnor inom t ex åkeribranschen har halverats . Underlätta för nysvenskar att med en snabb, kvalificerad och yrkesinriktad språkutbildning utbilda sig inom transportnäringen. Det ovan beskrivna visar med all tydlighet att det finns anledning för regeringen att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal till transportnäringens olika branscher.
mot · GY02Ub425 · 2010-10-26 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) beslutar avslå regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.9.2 och 3.9.3 i propositionen). beslutar avslå regeringens förslag om att godkänna att det får tas upp lån i för studielån till ett belopp om 172 (avsnitt 3.9.6 i propositionen). begär att regeringen återkommer med förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i enlighet med vad som anges i motionen. Vi vill att fler ska få möjlighet att studera vidare, både i komvux, yrkeshögskola och högskola. Många studenter upplever sin ekonomiska situation som pressad. avsätter vi resurser för att höja bidragsdelen i studiemedlet med . Om det finns utrymme för ytterligare reformer vill vi höja studiemedlet med i bidrag och i lån. Vi vill också höja tilläggsbidraget för studenter med barn . En ytterligare höjning av studiemedlet kan behövas . För att fler ska få chansen att läsa på högskolan måste också antagningsreglerna till högskolan förändras. Till exempel ska arbetslivserfarenhet kunna tillgodoräknas och möjligheter att läsa in på komvux finnas. Utöver detta avsätter vi medel på anslaget för att finansiera kostnaderna för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som vi föreslår inom utgiftsområde 16. Sammantaget avsätter vi mer än regeringen på anslaget 2011. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i enlighet med vad som anges i motionen. Detta bör begära. Vi avvisar regeringens föreslagna höjning av lånedelen i studiemedlen och avsätter därmed 12 miljoner mindre än regeringen på anslaget 2011.
mot · GY02Ub428 · 2010-10-25 00:00:00 — Utbildning och forskning i län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i län. Linnéuniversitet i och är en stark regional motor med ett högt söktryck från studenterna . Drygt 3900 fler personer har sökt en utbildning vid universitet i jämförelse med , vilket är den största ökningen i landet. Linnéuniversitetet är ett viktigt nav för utvecklingen i länet och i sydöstra . Genom ytterligare forskningsresurser bidrar Linnéuniversitetet till att indirekt påverka och utveckla regionens näringsliv och offentliga sektor. Det är flera utbildningsområden som har ett hållbarhetsperspektiv och därmed är extra viktiga för län: ekonomi och turism, design, miljövetenskap och miljöteknik, det området, sjö- och driftsteknik, utbildningar inriktade på hälsa, omsorg och skola. Det är angeläget att samtliga dessa områden har en stark förankring i forskning som knyter an till regionens nuvarande och kommande näringsliv och offentliga sektor. På det sättet kan vi också bättre befrämja att en hög andel gymnasieelever söker vidare till högre utbildning eftersom studenter lägger stor vikt vid att forskning finns vid lärosätena. Att Linnéuniversitetet får behålla det antal platser som universitet har är en grundförutsättning. Att få ökade forskningsresurser så att lärosätet kan utveckla forskningen gör att regionens långsiktiga utveckling säkras. Forskningen sker i nära samverkan med näringslivet, vilket skapar förutsättningar för nya etableringar och arbetstillfällen och utveckling av redan befintlig verksamhet. Företagens kontakter och samarbete med forskningen måste intensifieras för att utveckla såväl nya produkter som nya och rationellare produktionsprocesser.
mot · GY02Ub431 · 2010-10-27 00:00:00 — Forskning om sällsynta sjukdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning om sällsynta sjukdomar. har gjort en översyn av organisationen av informations-, hälso- och sjukvårdsresurser för personer med sällsynta sjukdomar. Resultatet överlämnades till regeringen . Det ledde i sin tur till att regeringen uppdrog åt att inrätta en nationell funktion för samordning, koordinering och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar. Det här är i linje med de beslut som tagit om en strategi för vård av människor med sällsynta sjukdomar. har dessutom rekommenderat länderna att stödja forskning om sällsynta sjukdomar och framtagandet av särläkemedel för dessa sjukdomar. Sådan forskning underlättas av att det utvecklas internationella och medicinska center, främst vid universitetssjukhusen, där forskning bedrivs och behandling, vård, habilitering och rehabilitering för människor med sällsynta sjukdomar kan utvecklas i samverkan med europeiska nätverk. Det är därför viktigt att undersöka hur sådana centrum kan etableras i . Erfarenheterna från de fåtaliga nationella centrum som redan finns i , bland annat för sjukdomen cystisk fibros, kan här fungera som modell. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GY02Ub432 · 2010-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa undervisning i engelska i förskolan. Vi lever i en allt mer internationell värld där människor möts över gränser och där studenter ofta åker utomlands för att studera och finna nya intryck. Vår möjlighet att kommunicera kan därför inte längre hindras av språkbarriärer när många arbeten också kräver allt större språkkunskaper. är vårt andra språk i engelska. Engelskan har intagit rollen som det dominerande språket världen över och är det officiella språket i 53 länder. Lägger man därtill samtliga länder där engelskan har en särskild ställning talas språket sammanlagt av närmare två miljarder människor. Engelska är ett kärnämne i den svenska skolan som alla grundskoleelever måste kunna och bli godkända i för att ha möjlighet att gå vidare till högre studier. Därför finns det all anledning att lyfta fram och stärka dess roll i undervisningen. Efterfrågan på ökade språkkunskaper har blivit allt större, och en förmåga att använda engelska är därför nödvändig vid studier, resor och yrkesmässiga relationer. Införandet av engelskundervisning redan i förskolan syftar därför till att tidigt utveckla den kommunikativa förmågan i engelska, vilket är nödvändigt för internationella kontakter, en allt mer globaliserad arbetsmarknad och inte minst för att elever tidigt skall kunna ta till sig den snabba utveckling som sker genom IT-samhället. Flera forskningsresultat visar på hur viktigt det är att ha ett eget modersmål där man kan kommunicera med alla uttryck som kroppsspråk, fakta och känslor. Men forskningen visar också att man är mycket öppen för nya intryck och språkinlärning när man är mellan två och . I de förskolor och skolor både inom och utom där man har tvåspråksundervisning förbättras ofta elevernas kunskaper i båda språken på ett påtagligt sätt, och eleverna får en livslång färdighet i dessa språk. Det är dock mycket viktigt att språkinlärningen sker på ett pedagogiskt riktigt sätt, och att det blir på barnets villkor. En tidigare engelskundervisning stärker också elevens kunskaper i engelskt tal och skrift som analysförmågan förbättras och rustar elever för framtida högre studier där man exempelvis ofta kommer att stöta på engelsk litteratur. av kurserna på vårt lands universitet och högskolor bedrivs också helt eller delvis på engelska. Skall även framöver behålla sin framskjutna position med goda resultat i engelska krävs det därför att engelska som vårt andra språk får en större och tydligare roll i undervisningen redan i förskolan och i . Därför anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att införa engelskundervisning för barn redan i förskolan.
mot · GY02Ub433 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. Bilen är ett viktigt färdmedel i vårt land. Arbetslivets krav på kunskap och färdigheter förändras i takt med att samhället förändras och moderniseras. är det i många fall ett krav från arbetsgivare att en arbetstagare har B-körkort. Det är inte minst viktigt i glesbygd där bil och körkort ofta är nödvändigt för att kunna få ett arbete. riskerar körkortet att bli en klassfråga när det är såpass dyrt att alla unga inte har råd att kosta på sig det. som det blir alltmer kostsamt att ta körkort drabbar det unga människor som är i slutet av sin skoltid och i början av sitt vuxenliv. Det borde därför inom gymnasieutbildningen finnas möjligheter att genomgå körkortsutbildning och därmed vara anställningsbar när man gått färdigt skolan. Ett tänkbart alternativ för att få körkortsundervisningen inom skolans ram är att man lägger körkortsutbildningen som elevens val och inte som ett obligatoriskt ämne. I takt med förändringarna i samhället känns det angeläget att se över möjligheterna att elever i gymnasieskolan kan göra delar av körkortsutbildningen redan i skolan.
mot · GY02Ub434 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa de försämringar som är beskrivna i motionen samt utveckla utbildningspolitiken i enlighet med begreppet det livslånga lärandet. Människor behöver möjligheter att utvecklas och den utvecklingen går oftast genom en utbildning. Det livslånga lärandet kan vara en väg ut ur arbetslöshet eller ett sätt att fortsätta när livet har kört fast. Oavsett vilket är rätten till utbildning, inte bara när man är ung, en av politikens viktigaste uppgifter. Ett första beslutet för regeringen som tillträdde 2006 var att avskaffa det särskilda statsbidraget till vuxenutbildningen. flyttades från vuxenutbildningen till det allmänna kommunala bidraget, och resurser motsvarande 20000 platser försvann från komvux. Människor som redan jobbat får svårare att komma in på högskolan då den så kallade 25:4-regeln har tagits bort. 25:4-regeln är en del av det livslånga lärandet och bör tas tillbaka igen. Möjligheten att varva jobb med utbildning minskar då det så kallade studerandevillkoret i a-kassan har tagits bort. De nya strängare reglerna för arbetslöshetsersättningen hindrar människor som redan jobbar att börja studera. Människor låses in på arbeten de inte trivs med, eller inte är lämpade för, när de ekonomiska riskerna med att börja plugga är för stora. Arbetsmarknaden blir stel när ingen vågar röra på sig. Vi ska förenkla för dem som vill utbilda sig, inte försvåra. 25:4-regeln är ett måste för att vi ska få det livslånga lärandet att fungera och ge alla en chans. Man bör även se över platsantalet på komvux.
mot · GY02Ub435 · 2010-10-21 00:00:00 — Läxor som en del av skoldagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta läxor vara en del av skoldagen. Läxor är ett vanligt sätt för barn att lära in uppgifter i skolan. I de lägre årskurserna är det inte lika vanligt som i de högre och i gymnasieskolor. finns det även skolor som inte tillämpar läxor alls, utan som på olika sätt ger eleverna möjlighet att lära sig inom skolans ram genom möjligheter till egna studier med eller utan handledare. Det finns således både fördelar och nackdelar med att ha läxor i skolan. Om man har svårt att lära kan det kännas oöverstigligt att också få med sig läxor hem, kanske föräldrarna inte kan ämnet eller har svårt att hjälpa till med läxorna. Då är det viktigt att man får andra möjligheter att klara sitt ämne på ett bra sätt. Språkinlärning är en del av undervisningen i skolan där det kan vara bra att få läxa, för att i lugn och ro kunna öva sig. I barns och ungdomars liv finns också ett stort behov av att få ha fritid, att röra på sig, träffa kompisar och kanske delta i föreningsliv. Men alltför många och långa läxor inkräktar på det utrymme fritiden har . Därför är det viktigt att läxorna är meningsfulla och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Familjer ser olika ut och möjligheter till studier kan variera, även trångboddhet kan vara ett problem. Läxorna ska vara en hjälp och komplement till den kunskap som läraren ger under lektionstid. Att ordna läxhjälp inom skolans ram kan vara ett bra sätt att få hjälp för de elever som vill och behöver det. Det är viktigt att man inom skolvärlden har kontroll på läxläsningen, att lärarna samordnar sina läxor så att det inte blir alltför mycket hemarbete samma vecka och att man ordnar läxhjälp inom skolans ram. Vi anser att målsättningen bör vara att läxorna ska vara en del av skoldagen, inte en del av fritiden.
mot · GY02Ub436 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . inrättades efter ett beslut i 1995. Utbyggnaden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Bakgrunden var bl.a. att övergången till högre studier var låg i södra , arbetslösheten hög och segregationsproblemen tenderade att bli stora. Högskolans uttalade mål är att i utbildning och forskning belysa och problematisera mångkulturella och mångvetenskapliga frågor i en öppen och välkomnande miljö. Redan från början var det av statsmakterna utsagt att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en ny regional högskola. De kriterier som sattes upp av regeringen för att skulle kunna bli universitet är uppfyllda. En oberoende granskningsgrupp har utvärderat högskolan. De konstaterar att väl uppfyller kraven på universitetsstatus. Granskarna slår fast att det finns ett upparbetat kapital i form av hög ambition, god arbetsmoral, högklassig infrastruktur och inte minst en lärarkår med hög akademisk kompetens och en berättigad förväntan att få arbeta på de villkor som en universitetsstatus ger. är ett välkänt lärosäte med unik profil med en mycket viktig roll för boende och studerande i de södra delarna av . som gått har en universitetsstruktur byggts upp, med hög andel disputerade lärare och forskare och stark koppling mellan grundutbildning och forskning. har högskolan ca70 professorer och ca 100 doktorander. beräknas högskolas forskningsvolym uppgå till ca . Högskolans totala omslutning var ca 613miljoner kronor. Vi anser det nu hög tid att ge generell rätt att utfärda doktorsexamen och få benämnas universitet.
mot · GY02Ub440 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livskunskap. Möjlighet att påverka ger en större självkänsla och en känsla av att man som människa är värd något, att man har en åsikt att tillföra och att det går att förändra. Att vara delaktig ger också en känsla av att vara behövd och att vara respekterad; det är av stor betydelse för en persons utveckling. Detta är inte minst viktigt i barn- och ungdomsåren. När unga är aktiva och därmed delaktiga utvecklas de som människor. Enligt artikel 12 i har alla barn och unga rätt till inflytande i frågor som rör dem. Målen för jämställdhetspolitiken är ett redskap för att styra de insatser som görs för att nå dessa mål. Dessa mål saknar dock ett barnperspektiv, varför vi riskerar att mista den dynamiska effekten med att även göra medvetna, långsiktiga och hållbara insatser för att stärka jämställdheten bland barn och unga. Jämställdhetsperspektivet måste få ett mycket tydligare genomslag i lärarutbildningen och i allt undervisningsmaterial. Men vi vill även understryka behovet av att jämställdhetspolitiken får ett större genomslag inom studievägledningen. Barn och unga måste få känna sig delaktiga i samhället och kunna ta aktiv del i det politiska livet för att demokratin ska fortleva. Genom att delta i demokratiska arbetsformer lär sig barn och unga att inhämta fakta och lyssna på andras argument. Delaktigheten bygger upp en viktig kompetens som går att använda i olika skeden i livet. Därför är det viktigt att inkludera ett jämställdhetsarbete även för flickor och pojkar i detta delmål och att regelmässigt samla in synpunkter på inflytandeformer från flickor och pojkar. När man träffar barn och unga poängterar många av dem att livskunskap borde genomsyra skolans vardag. Det förekommer i många skolor, dock inte i alla. Det samhälle vi lever i har mycket större krav på våra barn och unga än tidigare generationer. Därför är det angeläget att införa livskunskap i skolan och därmed ta upp bland annat frågor om hur man ska hantera relationer och prestationskrav.
mot · GY02Ub441 · 2010-10-26 00:00:00 — Utbildning i kost- och näringslära tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. Svenskar tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar att den negativa utvecklingen bara fortsätter. som många blir överviktiga är många gamla inom äldreomsorgen undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att komma till rätta med problem som ökande barnfetma eller undernärda äldre är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Kost- och näringslära är för lärare och förskollärare en betydelsefull del i deras utbildning; lika betydelsefullt borde det vara för vårdbiträden och undersköterskor i deras utbildning att få den kunskap som behövs. Samma sak gäller de som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet där undervisningen i kostlära är bristfällig. Kost- och näringslära ska ingå i utbildningen till dessa yrken detta för att förebygga fetma och undernäring samt även för att utbilda personalen så att den har kunskap om allergier och andra kostavvikelser.