ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02K308 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av det svenska valsystemet. riksdagsval var ett i många avseenden historiskt val. Utöver det faktum att fick in ett nytt parti i särskilde sig valet också från många tidigare val i den efterföljande debatten. På såväl ledarsidorna som i kafferummen har diskussionerna kring valsystemets proportionalitet och rättvishet gått varma. stängde tidsfristen för överklaganden av riksdagsvalsresultatet hade hela 120 överklaganden inkommit. Vissa av dessa grundade sig i felaktiga hanteringar av valsedlar och brott mot vallagen, men en stor del av överklagandena var också uttryck för missnöje och misstro mot det svenska valsystemet till följd av oklara förhållanden om den valkretsvisa fördelningen av riksdagsmandat. En ofta påtalad brist i det svenska valsystemet är antalet utjämningsmandat. När valsystemet utvecklades hade fem stabila riksdagspartier, varvid 39 utjämningsmandat ansågs vara tillräckligt för att överbrygga de orättvisor som kan uppstå när valkretsarnas fasta mandat fördelats. har dock mycket vatten runnit under broarna och riksdagspartierna har kommit och gått. Med dagens åtta riksdagspartier riskerar dessa utjämningsmandat att inte räcka till och en situation där den riksdagsgruppering som fått flest röster inte är densamma som den som får flest riksdagsmandat kan bli till verklighet. , när ett sjätte parti valdes in i , noterades denna problematik då följden av bristen på utjämningsmandat ledde till en oproportionerlig fördelning av riksdagsmandat. Efter valet , där fick sitt åttonde parti, ser vi på nytt hur antalet utjämningsmandat påverkar proportionaliteten. I en handfull valkretsar har bristen på dessa gett följden att de partier som fått flest röster inte alltid har varit de som fått flest mandat och därmed inte heller inflytande i relation till sitt valresultat. Det svenska valsystemet är i mångt och mycket ett bra sådant. Vi skulle dock vilja påstå att det till viss del har sprungits ifrån av samhällsutvecklingen och den nya partifloran. Ett idogt lappande av vallagen samt ett konserverande tänkande kring denna har lett till en situation där den inte längre fångar upp och reglerar dagens situation. Med anledning av ovan nämnda menar vi att en översyn av det svenska valsystemet bör göras. Valkretsarnas storlekar, metoden för mandatfördelningen och antalet utjämningsmandat är exempel på viktiga faktorer i ett valsystem som kan vara intressant att se över närmare. Måhända finner en översyn av detta slag att det svenska valsystemet fungerar optimalt och ej bör vara föremål för förändring. Ett annat utfall kan vara att man finner nya vägar framåt, mot en mandatfördelning som tydligare speglar valresultatet. Oavsett vilken av de båda vägarna som efter översynen förefaller vara rimlig har det svenska valsystemet då genomgått en översyn, vilket medför såväl nya förhållningssätt som ett nytt förtroende för detsamma.
mot · GY02K309 · 2010-10-22 00:00:00 — Regionfullmäktige och regionstyrelse på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten att använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. har fattat beslut om att fr.o.m. ska ges ett bredare regionalt ansvar. Frågor som rör regional tillväxt och infrastruktur kommer i hög grad att decentraliseras till regionen. Med anledning av denna förändring är det angeläget att Region ges mandatet att benämna sina politiska församlingar regionfullmäktige respektive regionstyrelse.
mot · GY02K310 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett regeringskontor i . I ljuset av den kris som och övriga världen genomgått kommer vi att kunna dra ett antal lärdomar. En av dem tycker jag är och betydelse för den svenska ekonomin. Varslen inom fordonskrisen tydliggjorde för de flesta hur beroende är av fordonsindustrin och dess underleverantörer. Det var förmodligen också först nu som resten av insåg hur djupt och brett engagerat hela är i just denna industri. Antalet varsel har därför varit stora, och viktiga specialinsatser har satts in från regeringens sida. De stödmiljarder som var märkta för krisen i fordonsindustrin borde ha använts på ett annat sätt än vad blev fallet. En lokal närvaro och förankring hade kunnat förändra bilden. Att har i särklass största hamn är det inte alla som vet ens , men så är det. Detta är betydelsefullt för hela den svenska exporten och importen, och infrastruktursfrågorna för hamnen är därför ett nationellt problem men behandlas ofta som en lokal fråga. Detta kan leda till att investeringar i infrastruktur satsas på fel ställe. Turistindustrin har passerat jordbruket för länge sedan i ekonomisk betydelse, men hur många känner till framskjutna ställning utanför ? potential som inkörsport för turister till hela är enorm. Men då måste vi se turismen som olika delar i ett gemensamt projekt med samarbete i fokus. Hur många känner t.ex. till att omsätter ? Att och den nya redan finns här i med hela sin personalstyrka och gedigna kompetens är ett stort plus. Lägg till det hela den kompetensen hos , och inom Lighthouse. känns det som om är bäst bevarade hemlighet. Jag menar att det behövs en förändring och en mer ständig närvaro för regeringen i och . Jag vill därför att vi inrättar ett regeringskontor i . Som besökande minister har man då redan ett eget kontor, en mötesplats för samverkande aktörer, ett naturligt presscenter och möjlighet att stanna över . En längre närvaro är ibland lika viktig som att komma alls. Ett gammalt talesätt lyder: Det som är bra för är bra för . Att öka förståelsen för är en bra start för detta.
mot · GY02K311 · 2010-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevnad av vallagen. Det är av central vikt att medborgarna har största möjliga förtroende för den demokratiska processen. Den dag vi slutar värna och vårda demokratin är dagen vi förlorar den. har länge varit ett föregångsland internationellt sett både gällande de demokratiska principerna och den demokratiska processen. Årets val var ett av de jämnaste på . En handfull röster har avgjort flera mandat och möjligtvis också avgjort majoritetsförhållanden i . Slarv med röster i den slutliga sammanräkningen kan inte uteslutas ha påverkat förloppet i stort. Här måste efterlevnaden av reglerna skärpas ytterligare. Även när det gäller förtidsröstningen måste det ske en uppryckning. På flera orter har det rapporterats om missförhållanden av olika slag. Ett exempel på detta är felaktigt antal valförrättare där en och samma person tagit emot, kontrollerat, prickat av och lagt i valurnorna. Ett annat exempel är när personen inte har behövt visa legitimation för att få förtidsrösta, eller när förtidsröstningen inte har garanterat valhemligheten för de röstande. Flera förtidsröstningsställen har haft insyn rakt in i valbåsen av utanför passerande fotgängare. Detta är inte förenligt med vallagens bestämmelser. En fråga som uppkommer med anledning av det senaste valet är också om de som är högst ansvariga för valet i kommunerna är jäviga på något sätt. Att stå i ett nära förhållande till en ledande lokal politiker är inte att rekommendera. Detta bör ses över. Jag anser också att den utbildning som erbjuds valförrättarna måste uppgraderas. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GY02K312 · 2010-10-25 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en övergripande översyn av arbetsformer med syfte att förbättra och effektivisera riksdagsarbetet. Det är viktigt att det finns möjligheter för riksdagsledmöterna att påverka lagstiftning och demokrati. framhålls motionsinstrumentet som det sätt en riksdagsledamot har att arbeta med. är motionsinstrument i mångt och mycket ett urholkat system. På papperet ser det väldigt bra ut att riksdagsledamöterna kan påverka lagstiftningen och demokratin genom att väcka egna motioner. Men verkligheten visar något annat, och i realiteten avslås i princip alltid samtliga motioner. Endast några promille av alla de motionsförslag som lämnas in bifalls. Varje motion tar mycket resurser, inte bara från den enskilde ledamoten, utan alla motioner ska beredas och behandlas av utskott och slutligen beslutas om i kammaren. Dessutom använder medier antal motioner som en ledamot väcker som ett slags bevis på hur duktig och effektiv en ledamot är. Men så som det ser ut är arbetssätten för att som ledamot kunna påverka lagstiftning i reell mening annorlunda. Det är snarare genom arbete mot departement och att vara ute i verkligheten som en ledamot kan påverka än att sitta i sitt arbetsrum och ägna tid åt att skriva motioner som avslås. som det är lätt att ondgöra sig över dagens motionsinstrument, lika svårt är det att ge ett enkelt förslag på hur det kan förändras. Det har gjorts översyner av motionsinstrument tidigare utan att det lett till några förändringar. Därför finns behov av en större översyn av arbetsformer för att säkerställa ett bättre och effektivare riksdagsarbete.
mot · GY02K313 · 2010-10-26 00:00:00 — Ett ökat samarbete mellan , och inom utrikesrepresentationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat. har över hundra utlandsmyndigheter, som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de utrikesrepresentationen. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har ungefär samma upplägg på sin utrikesrepresentation. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså. Flertalet gånger har länderna samarbetat inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Med bakgrund av detta torde ett utökat samarbete inom respektive lands utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet med detta är att påvisa att de nordiska länderna har mycket gemensamt, men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och kontra och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med sina utrikesrepresentationer samt minska sina kostnader för administration, servicetjänster etc.
mot · GY02K314 · 2010-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverken kring det kommunala partistödet. I ett antal svenska kommuner finns tomma stolar i kommunfullmäktige. Detta på grund av att olika partier valts in men inte haft några kandidater som kan representera partiet. Trots detta betalas partistöd ut i förhållande till antalet mandat. Detta är inte rimligt. Partistödet syftar till att bekosta utbildning och verksamhet för de partier som är representerade i fullmäktige. Det är därför en självklarhet att det endast utbetalas om partiet i fråga har invalda representanter närvarande på sina samtliga platser. Regelverket medger inte undantag från att koppla partistödet till antalet mandat. Detta bör ändras så att partistödet kan utbetalas i efterskott och då kopplas till faktisk närvaro i den aktuella beslutande församlingen.
mot · GY02K315 · 2010-10-14 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en mer generös motionshantering. Motionsrätten är en viktig princip för folkvalda riksdagsledamöter. Tyvärr hanteras motionerna på det sätt som man skulle önska som ledamot. Ett stort antal riksdagsledamöter lägger veckor av sin tid på att skriva, oftast väl genomtänkta, motioner i olika ämnen. I stort sett samtliga dessa motioner avslås sedan slentrianmässigt i de olika utskotten, oavsett om förslagen sedan genomförs eller inte, och nästan oavsett vad som föreslås. Ständigt pågår olika utredningar inom departementen eller av externa utredare. Det minsta man kan begära är att alla avslag av motioner kombineras med en tydlig skrivning där det framgår att förslagen i motionen vidarebefordrats för kännedom till eventuellt pågående utredningar i ämnet eller i annat fall till ansvarigt departement. Det skulle ge motionären ett erkännande och visa att förslagen i vart fall inte bara faller i glömska, även om inte bifaller motionen i sig. Man borde öppna för möjligheten att inte bara avslå eller tillstyrka motioner utan också uppmuntra utskotten till att oftare göra skrivningar i motionsbetänkanden om att förslagen i motionen i allt väsentligt är tillgodosedd. Detta lämpar sig särskilt väl för de fall då förslagen i en motion blir verklighet innan motionen hunnit behandlas. En förändring i denna riktning skulle sannolikt minska antalet motioner som återkommer på nytt från samma förslagsställare. En generösare motionshantering skulle också visa större respekt för riksdagsledamöternas arbete och som den främsta representanten för demokratin.
mot · GY02K316 · 2010-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Men den nuvarande ordningen är inte problemfri. Vid flertalet tillfällen har det hänt att sekretessbelagda uppgifter från pågående polisiära förundersökningar läckts till medierna och publicerats i tidningar. De mediala artiklarnas innehåll är dock ofta inte menade att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i utredningen utan att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Meddelarfriheten har en sådan funktion att den oftast väger tyngre än de intressen som motiverar den sekretess som annars gäller, och det är viktigt och riktigt. Den fria debatten och den offentliga granskningen av dem som utövar inflytande är utmärkande för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna kan uppmärksamma omständigheter av känslig art. innebär det faktum att hemliga uppgifter kan spridas genom medier att en brottsutredning kan komma att störas allvarligt och de poliser och åklagare som arbetar med utredningarna på grund av det får svåra problem att utföra sitt arbete. finns undantag från meddelarfriheten. Dessa bör utvidgas att gälla alla uppgifter från pågående brottsutredningar. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid pågående brottsutredningar göras.
mot · GY02K317 · 2010-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en standardisering för e-legitimation. Att använda e-legitimation blir allt vanligare bland både privatpersoner och företag, till exempel för undertecknande av deklarationen, ansökan om barnomsorgsplats etc. Därtill använder sig ännu fler av att legitimera sig på nätet genom installerad mjukvara, bankdosa eller koder som banker tillhandahåller för bankärenden via Internet. I ett fungerande informationssamhälle behövs en långsiktig och flexibel lösning för e-legitimation. utvecklas olika lösningar, vilket leder till att det finns olika sorters e-legitimationer legitimationskort med datachip eller , bankdosor och även mjukvarulösningar. Det är viktigt att sätta användarnas behov i centrum. Man ska inte behöva flera olika typer av e-legitimationer vid hantering av tjänster vid olika myndigheter exempelvis. Autentisering och identifiering ska fungera för företag och människor gentemot myndigheter men måste det också fungera i motsatt riktning så att man kan vara säker på vem det är som hör av sig. Det är därför ängeläget att en standardisering för e-legitimation utarbetas. Staten bör ställa minimikrav på säkerhet och funktionalitet, men det måste också finnas utrymme för olika tekniska lösningar. Det avgörande är att en viss standard uppnås och inte vem det är som levererar lösningen. Det behövs teknikneutrala och långsiktigt hållbara riktlinjer och rekommendationer för marknadens aktörer i detta sammanhang. Minimikraven bör utformas så att de passar både privatpersoner, företag och det offentliga väl, och att säkerhet och ekonomiska aspekter sätts i centrum. Det behövs en ansvarig myndighet som kontrollerar krav på standarder för e-legitimation, exempelvis skulle kunna certifiera andra att ge ut e-legitimation. E-legitimationer och e-tjänster ska bidra till att underlätta vardagen för människor, förenkla administrationen för företag och stärka landets tillväxt. Ett fungerande informationssamhälle behöver en långsiktig och teknikneutral lösning för e-legitimation. Möjligheten att utveckla en standardisering för e-legitimation bör därför ses över.
mot · GY02K318 · 2010-10-18 00:00:00 — Portalen Wikilegis i riksdag tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa Wikilegis i riksdag. Potentialen för att med hjälp av ny teknik utveckla tjänster som stärker demokratin är enorm. Det handlar om allt från att debattera förslag på en ny park och att rösta i lokala folkomröstningar till information från myndigheter och kontakt med lokala politiker. Det finns kommuner som skapar debattportaler, möjliggör chatt med politiker och efterfrågar inspel från medborgarna via webben. Det är positivt att fler ges möjlighet att delta i politiska beslut eller komma med sina synpunkter via webben. Ju mer information och tjänster som det offentliga erbjuder på webben och ju fler det är som kan få tillgång till det, desto starkare är demokratin. I används ett verktyg som kallas Wikilegis en portal för samhällets virtuella deltagande som syftar till att främja debatt och tillgänglighet till kunskap om utvecklingsprocessen av lagförslag som är av nationellt intresse. Wikilegis syftar till att stärka deltagandet kring nya lagförslag genom att människor kan komma med förslag, förändringar och kritik via webben. Wikilegis innebär att användaren kan lägga in förslag eller förändringar direkt i lagtexten, på ett samordnande sätt tillsammans med andra användare, eller skapa ett helt nytt och eget lagförslag. På så sätt kan en gemensam lagtext tas fram där ändringar markeras med länk till den användare som föreslagit dem. I har det stora flertalet både tillgång till Internet och god IT-kunskap, Wikilegis skulle därmed fungera väl i vårt land. Myndighetsspråk kan dock vara komplicerat, därför bör extra information och länkar till nyheter och studier om lagförslagen också finnas tillgängliga. Dessutom bör tjänstemän med specialistkunskaper om det aktuella ämnet och lagar assistera och ge tips. Wikilegis ökar deltagandet inte bara för vanliga medborgare utan också för intressegrupper, experter och forskare, myndighetstjänstemän etc. Demokratin stärks när kostnaderna för deltagandet i utvecklingen av nya lagar minskar. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att införa Wikilegis i riksdag.
mot · GY02K319 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påskynda arbetet med e-förvaltning. Tack vare ny teknik underlättas kontakt, information och tjänster på webben mellan det offentliga och medborgare och företag. har en stor potential att öka tillgängligheten, förbättra administrationen för både myndigheter och företag samt för att människor ska kunna både påverka myndigheters beslut och ta del av deras e-tjänster. En effektiv e-förvaltning skapar förutsättningar för att både nå ut till fler och att göra det på ett bättre och enklare sätt som alla vinner på. I FN:s E-Government-undersökning har tappat placeringar vad gäller både förvaltning och medborgardeltagande via webben. har konstaterat att endast fyra av tio myndigheter, kommuner och landsting har information på mer än ett språk på sina webbsidor. Därtill har E-delegationen i en undersökning understrukit att av de tillfrågade myndigheterna säger att de använder sig av e-tjänster. Men fler myndigheter bör göra detta, och de som redan gör det brister enligt samma utredning i att undersöka behovet för sina e-tjänster. Därtill påpekar att tillgängligheten och servicen kan förbättras genom att arbetet med sociala medier utvecklas och utvärderas kontinuerligt. E-delegationen understryker även att regelverken hindrar utvecklingen och att detta måste förbättras. Det finns således mycket kvar att göra på flera områden. Myndigheter och kommuner måste bli ännu bättre på att lägga ut nödvändig information på nätet. Informationen måste vara lätt att hitta. Webbsidorna bör tillgängliggöras på flera språk och i högre utsträckning anpassas för personer med funktionshinder. Tydliga krav måste ställas på att människor exempelvis ska kunna interagera med myndigheter, kommentera tagna beslut och genomföra andra ärenden. En effektiv e-förvaltning kan minska företagens administrativa börda, som myndigheters administration effektiviseras genom en utvecklad e-förvaltning. Det offentliga måste bättre ta tillvara på den potential som Internet och ny teknik har för en bättre förvaltning. Därför bör möjligheten att skyndsamt implementera E-delegationens förslag för en bättre e-förvaltning ses över.
mot · GY02K320 · 2010-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den personliga integriteten. Med ny teknik och med brottsutvecklingen blir den personliga integriteten alltmer problematisk. Å ena sidan finns det ett intresse av att värna den personliga integriteten och å andra sidan finns det anledning att nyttja ny teknik för att bekämpa den moderna brottsligheten. Det är alltså en svår balans det handlar om. Ständigt lämnar vi elektroniska fotspår efter oss när vi använder kreditkort eller mobiltelefon. På nätet lämnar vi spår som t ex IP-nummer, i trafiken övervakas vi av automatiska system och inköp i större butikskedjor registreras. Historiskt sett har utvecklingen successivt urholkat den personliga integriteten. Enligt datalagen (datalagen 1973:289) var all insamling och databehandling av personuppgifter en kränkning av den personliga integriteten. har statsmakten ett annat förhållningssätt. Det är viktigt att hitta en bra balans mellan säkerhet och personlig integritet. Det är därför angeläget att klarlägga hur den personliga integriteten påverkas av denna digitala lagring samt utreda vilka åtgärder som kan vidtas för att förstärka och tillvarata medborgarnas intressen. Ytterligare ett problem är att det inte finns någon tydlig definition av begreppet personlig integritet i svensk lagstiftning. Mot denna bakgrund bör det klargöras vad den personliga integriteten är och hur dagens regelverk påverkar den. Speciellt bör helhetens komplexitet beaktas rörande hur den personliga integriteten kan värnas på nätet och i det vardagliga livet som statsmakten ska skydda sina medborgare och tillvarata upphovsrättsliga intressen. Möjligheten att göra en omfattande utredning om den personliga integriteten i detta sammanhang bör därmed ses över.