· GX10270 · 2010-04-09 10:33:29 — har frågat mig om vilka initiativ jag i min egenskap av regeringens minister för nordiskt samarbete har tagit och är beredd att ta i syfte att på olika sätt öka integrationen i Öresundsregionen.Jag instämmer helt med i att utvecklingskraften och integrationen i har varit dynamisk och framgångsrik. Detta visas inte minst av omfattningen av pendlingen över sundet.Avlägsnande av gränshinder är en viktig fråga för regeringen. har, enligt en förteckning från , 30 gränshinder i lösts, så många som . Förutom i det nordiska samarbetet har även många bilaterala svensk-danska gränshinder avlägsnats. När reglerna skiljer sig mellan länderna är information väsentlig för att regionens invånare ska kunna verka över nationsgränserna. Inom det nordiska samarbetet har på svenskt initiativ beslut fattats för att säkerställa basfinansiering för gränsregional information. Detta är av vikt för bland annat direkts rådgivning till pendlarna.Hillevi efterlyser även en översyn av skattelagstiftningen och en omförhandling av skatteavtalet mellan och , med målet att man ska betala skatt där man bor och inte där man arbetar. Det nordiska skatteavtalet är vårt viktigaste skatteavtal och återkommande föremål för diskussioner om förändringar. I täta kontakter med kring detta avtal har det klart framkommit att man från dansk sida inte är intresserade av att diskutera några förändringar som innebär att arbetspendlarnas inkomster ska beskattas på det sätt som föreslår. vill bibehålla rätten att som arbetsland beskatta dessa inkomster, en ordning som har stöd i internationellt vedertagen praxis. Det särskilda skatteavtalet mellan och beaktar frågeställningen att personer som är bosatta i men arbetar i eller tvärtom betalar skatt i arbetslandet. Avtalet innehåller en ordning för utjämning av skatt mellan länderna där bosättningslandet kompenseras för skattebortfallet från arbetspendlarna. har detta avtal inneburit att nettokompenserats med nästan 2 miljarder kronor.Den svensk-danska rapporten - två länder, en arbetsmarknad är ett uttryck för regeringarnas ambition att arbeta för en gemensam arbetsmarknad i regionen. Många hinder har avlägsnats. Ett exempel är att långtidssjukskrivna pendlare som blivit uppsagda i under sjukskrivningen numera kan få arbetslöshetsersättning i , när de åter står till arbetsmarknadens förfogande. Ett annat är att arbetslösa i nu kan ta deltidsarbete i . Vissa frågor är svårare att påverka, till exempel storleken på arbetslöshetsförsäkringen för pendlare, eftersom avgör vilket lands ersättningsnivå som ska gälla.Det är många olika faktorer som har betydelse för frågan om arbetspraktik i annat nordiskt land. har en EU-dimension, och konsekvenserna av praktik utomlands, till exempel i , behöver också beaktas ur ett EU-perspektiv. Hänsyn måste tas till försäkringsfrågan. Om det blir möjligt för svenska arbetssökande att göra praktik i annat land kan de komma att sakna försäkringsskydd.Även företag och landsting är aktörer i Öresundsintegrationen. Detta gäller inte minst på områden som nämner, som Öresundstaxa för mobiltelefoni, mobilt bredband och gemensamt pendlarkort för kollektivtrafiken i . Det kan i sammanhanget noteras att den så kallade eurotaxan sätter ett högsta tak i EU för samtal och sms över nationsgränserna i unionen och därmed över Öresund.Öresundsregionens ställning inom forskningen kommer ytterligare att stärkas genom byggandet av ESS, European Spallation Source, och i . blir därmed världsledande på materialforskning, och integrationen stärks genom att viss del av ESS verksamhet förläggs till den danska sidan av sundet. Svensk-danskt forskningssamarbete underlättas även av att den så kallade högskolemomsen är avskaffad.Sverige och är närstående EU-partner. Tillsammans arbetar vi på att stärka den inre marknaden, något som är viktigt för att främja utvecklingen i gränsregioner.Som ansvarig minister för nordiskt samarbete kommer jag att fortsätta verka för att stärka integrationen i . är det invigdes. Bron hade till stor del till syfte att öka integrationen över . Det har fungerat alldeles utmärkt. Det har skett en fantastisk utveckling.Öresundsregionen - och delar av , centrerat till - bebos av 3,7 miljoner människor. Det finns en enorm potential i denna region. Det är också hög tillväxt. Det händer väldigt mycket. Utvecklingen går framåt. Nya arbetstillfällen skapas. Det är väldigt positivt för oss i att vi är med i denna region via Skåne.Bara såg Malmös arbetslöshet helt annorlunda ut än den gör . har starkt bidragit till denna positiva utveckling.Vi hjälps åt över sundet. Arbetslösa i har kunnat åka över sundet och få jobb. Sedan finns det å andra sidan Köpenhamnsbor som tycker att det är för dyrt att bo i som har flyttat till men även andra skånska kommuner.Men det finns fortfarande hinder på vägen. Målet är att det ska vara fullständigt naturligt att flytta över sundet, att jobba, att studera och att gifta sig med någon från den andra sidan. Framför allt ska möjligheterna vara i fokus och inte svårigheterna.En sak som är väldigt viktig är skatteavtalet där man betalar skatt där man arbetar och inte där man bor. Vi har till exempel många svenskar som bor i och som arbetspendlar . Men de betalar ändå skatt i . På ett sätt tappar vi skattebetalare från som har arbete. Sedan har vi danskar som jobbar kvar i och framför allt i men som flyttar till och övriga . De betalar också skatt i Köpenhamn.Det har blivit en snedfördelning här. Det är många fler som arbetar i men som bor i . Det finns en kompensation, som ministern nämner. Men den täcker inte fullt ut bortfallet. Framför allt kommer det inte tillräckligt mycket till del. Det gäller inte minst i där vi får tillbaka bara en bråkdel av skattebortfallet.Det är viktigt man håller fast i den här frågan även om inte vill ändra någonting. Det har nog sina naturliga orsaker. De har tjänat väldigt bra på avtalet. Det kan förändras . har bostadspriserna börjat sjunka i . Kanske blir det så att fler stannar kvar i . Om det mer jämnas ut kanske de blir lite mer intresserade att se över detta.I väntan på detta, och vi ska självklart fortsätta att trycka på dem längs vägen, ska vi jobba för en bättre kompensation både till som land och till och de skånska kommuner som tappar skatteintäkter. Det är jättepositivt att växer , människor flyttar hit och det finns Malmöbor som arbetar på andra sidan. Men det är lite olyckligt att skattebortfallet medför att det också upplevs som något negativt.Det finns också andra frågor. Det handlar om att underlätta för medborgarna på olika sätt att resa fram och tillbaka och de hinder som finns att skapa en gemensam arbetsmarknad. Jag återkommer mer till det i nästa inlägg. Statsrådet som också är nordisk samarbetsminister har på ett övergripande sätt i sitt svar beskrivit en del av det som pågår i vår region. tycker jag att vi i är dåliga på att marknadsföra vad som sker i och och vilken kraft det finns. När man är här uppe i känns det ibland som att det är helt obekant att det är en oerhörd fart och kraft i den allra sydligaste delen av vårt land.Men det finns gränshinder som gör att kraften inte blir lika stark som den skulle kunna vara och att inte så många människor kan jobba på andra sidan gränsen som skulle kunna göra det. Det är väldigt många som pendlar från till eftersom arbetsmarknaden ser mycket bättre ut i än i övrigt i Sverige.Det är något som med all sannolikhet också kommer att fortsätta eftersom demografin i och är sådan att vi har en betydligt yngre befolkning medan kommer att få ännu större demografiska problem med den åldrande befolkningen. Allt talar för att det kommer att fortsätta att vara svenskar som pendlar över till och jobbar där men som bor i . Det gäller åtminstone så länge som det är som med att det är väldigt mycket billigare att bo i än i Danmark.Då kommer vi till skatteavtalet. Var ska man betala skatt? Det är en väldigt viktig fråga. Jag har motionerat om det. får man kritik som riksdagsledamot att man motionerar om samma fråga år . Jag får väl erkänna att jag är en sådan som gjort det i den här frågan om att skatteavtalet behöver ändras. Men man behöver vara två för att kunna förändra det. It takes two to tango, som man säger, och är inte så intresserat. Det är inte heller så svårt att räkna ut varför, eftersom det är de som tjänar på det nuvarande avtalet.Man får gå tillbaka lite och titta. Det är en socialdemokrat som har interpellerat och tagit upp den här frågan. Det var den socialdemokratiske finansministern som skrev under det nuvarande skatteavtalet. Det kanske var så att han och den socialdemokratiska dåvarande regeringen inte förstod hur ofördelaktigt avtalet skulle vara för Sverige.Det var givetvis då när avtalet förhandlades och skrevs under som man hade den största möjligheten att få fram ett bättre avtal. När det väl är påskrivet är det betydligt svårare att förändra. Det är klart att vi ska fortsätta att ligga på danskarna och visa att vi inte är nöjda med det avtal som finns. Men det är lika naturligt att det finns ett motstånd från andra sidan.Gränshinder i stort är en fråga som jag har jobbat länge med. Jag sitter i och i presidium som en av tre svenskar och den enda skåningen. Detta är frågor som vi diskuterar vid varje möte. På den nordiska agendan är gränshindersfrågorna bland de allra högst prioriterade.Det var länge väldigt trögt. Jag tycker fortfarande att det går för trögt. Men det går betydligt bättre sedan Gränshindersforum tillsattes som leds av den före detta finske ministern . Detta gör att man nu mer systematiskt går igenom de gränshinder som finns.Det gäller inte bara mellan och utan även till exempel och mellan och eller för den delen också mellan och . Man har lyckats ta bort det ena efter det andra. Det borde kunna gå ännu fortare. Men det är trots allt ännu bättre nu än vad det varit tidigare. Det är en väldigt positiv interpellation vi har att debattera, och det är ett väldigt positivt interpellationssvar som vi har som kastar ljus över de olika frågeställningarna. Låt mig närma mig frågorna som företrädare för norra och östra i riksdag och också som ledamot av den svenska delegationen till Nordiska rådet.Precis som har sagts har det skett ett helt annat arbete de nordiska länderna emellan när det gäller att konkret göra någonting åt de olika gränshinder som finns. Ofta är det rätt pillemariskt, om uttrycket tillåts, med många detaljer. har det också en tendens att snarare vara bilateralt, det vill säga mellan två länder, än att det krävs hela nordiska lösningar för de fem staterna och de tre självstyrande områdena.Just Gränshindersforum som inrättats har varit ett sätt att försöka hantera det som för de enskilda ofta är rätt irriterande och problematiskt och som man stundom uppfattar som korkat. Därför är det bra att man nu kan redovisa över 30 olika saker som man ändrat för att underlätta för medborgarna.Det centrala när det gäller Öresundsintegration men även när det gäller andra gränsregioner som mellan och och i är att man ska ha medborgarperspektivet. Hur kan vi göra vardagen enklare? Hur kan vi bo på den ena sidan, arbeta på den andra, studera på den tredje och njuta av kultur på den fjärde? Det är vad integration handlar om oavsett om vi har Öresundsperspektivet som i den här interpellationen eller ett bredare nordiskt perspektiv.Den slutsats som man framför allt kan dra av ministerns svar är att det också på en annan nivå, nämligen EU-nivån, sker stora regelförändringar. Det gäller till exempel mobiltelefoner och också när det gäller bank- och kreditkort. Där kan mer göras i . Jag ser att ministern nickar instämmande.Jag brukar återkomma till frågan att det finns rätt fåniga kort- och bankavgifter för transaktioner nordiska länder emellan. Det är frustrerande att stå i och göra en transaktion till där man kan vinka till varandra och det blir dyrare än om man skulle göra samma typ av transaktion från till . Det finns skäl att göra något åt det.EU har också varit ett bidrag till att öka integrationen. Jag tror att fördjupat nordiskt samarbete går via EU, och det finns ingen motsättning däremellan.Skatteavtalet har diskuterats här. Jag tycker att fråga är i allra högsta grad relevant. Det är klart att de avtalsslutande parterna - den danska och den - 2003 måste ha tänkt på någonting när de tecknade det avtal som får de konstiga konsekvenser som beskriver. Det finns all anledning att fråga regeringsföreträdare hur man tänkte när man gjorde det.Många skånska kommuner uppfattar det som frustrerande att de har medborgare i sin kommun som är danska medborgare och arbetar i men därmed inte betalar skatt i den egna kommunen. Svenska staten får en viss kompensation för detta, men det är klart att det är frustrerande.Fru talman! Det finns också andra frustrerande frågor. Om du exempelvis som svensk boende i jobbar i och dessutom har ett extraknäck i ska din danska arbetsgivare betala svensk arbetsgivaravgift för dig. Detta problem trodde man att man hade löst i och med att tillät skattereduktion med motsvarande belopp om den svenska arbetstagaren betalade in arbetsgivaravgiften. Detta går inte rent praktiskt. En privatperson kan tydligen inte betala in arbetsgivaravgift i Sverige.Detta är en av många detaljer som för den enskilda är frustrerande och irriterande och som det är viktigt att vi på olika sätt försöker lösa politiskt. Men, fru talman, det är rätt pillemariskt. Jag välkomnar också att börja diskutera nordiska frågor. Jag vet att är mycket engagerad också i EU-frågor, men jag tror inte att vi har mötts i en diskussion om nordiska frågor tidigare. Jag tycker bara att det är trevligt att vi gör det nu.Interpellationen är bra och viktig, och jag hoppas att fortsätter med nordiska frågor. De är viktiga. Men jag kan också instämma i att det i så fall är tråkigt att inte var aktiv under förra mandatperioden, 2003, när avtalet skrevs. Det är precis som övriga som har varit uppe i interpellationsdebatten säger: Varför gjorde man ett undantag för de offentliganställdas skatter? Varför gjorde man ett undantag så att det bara handlar om inkomster över 150 000? Om vi hade haft detta med skulle vi ha haft betydligt större nettointäkter till i form av skatteintäkter.Detta är det ena vi kan påverka. Vi kan strida med danskarna, och jag lovar er att vi gör detta från Finansen, som ansvarar för det, och att också jag ligger på. Det går nästan inte utan att vi diskuterar frågorna och ligger på i alla sammanhang.Vad kan då vi från göra för att underlätta för bland andra de skånska kommunerna att få den skatteintäkt som de behöver för att ge service i form av skola, vård, äldreomsorg och allt detta när de nu inte får pengarna eftersom skatteavtalet var så erbarmligt dåligt? Regeringen har i en utredning, som ligger hos min kollega , lagt in att man ska titta på detta med kostnadsutjämning. Vad gör vi med de nettoskatteintäkter som vi får från ? har de gått in i statens svarta hål och delats ut till alla kommuner, även till dem som inte mister skatteintäkter på grund av att invånarna arbetar i ett annat land.Nu vill vi att detta utreds. Hur ska man kunna kompensera bland andra de skånska kommunerna med de pengar man får in från på ett bättre sätt för att de ska kunna ge den service de behöver ge? Det är nämligen inte bara kommunerna som tycker att det är tråkigt att inte få skatteintäkter för en service de måste ge. Det handlar också om de danskar som bor i . De bor där, men de betalar inte till kommunen och det vill de gärna göra. De känner att de tar del av den kommunala service som finns, men de betalar ingenting till kommunen. Och det vill danskarna göra.Eftersom vi har det här dåliga avtalet vill vi åtminstone från svensk sida se hur vi kan kompensera detta. I utredningen finns en särskild del som ska vara färdig , , och som handlar om hur vi från svensk sida kan kompensera de kommuner som inte får del av den skattekraft som finns från sida.Jag kan nämna att när det gäller det som sade om arbetsgivaravgiften och så vidare var två av mina statssekreterare för någon vecka sedan i för att just diskutera arbete i två länder när det gäller bland annat socialförsäkringstrygghet, arbetsgivaravgifter och rehabilitering.Dessutom har jag tillsammans med regionen inbjudit till en regional konferens i . Där kommer andra regioner ute i , bland andra , att vara representerade för att vi ska se hur man har löst detta på andra ställen. Min kollega i och jag har kommit överens om att vi tillsammans inom EU ska jobba för att bevaka och bejaka regional utveckling inom . Det är alltid lätt att vara efterklok. så här i efterhand kan man ju säga att skatteavtalet inte var riktigt lyckat. Men så är det väl alltid. Vi kan se tillbaka på hur det var inför EU-medlemskapet. Då var det en borgerlig regering som lade fast förutsättningarna för svenskt EU-medlemskap. Sedan gick vi med, och det var Socialdemokraterna som tog över.Så här i backspegeln kan man se att det nog fanns en del delar där vi borde ha varit tydligare i förhandlingarna om EU-medlemskapet. Man kan nu så här i efterhand se att det finns svenska värden som står på spel. Men jag tror att det är viktigt att man inte försöker göra det här till en partipolitisk fråga. Det har nog hänt både under socialdemokratisk och borgerlig regering att man i efterhand har insett att man kanske borde ha förhandlat fram ett avtal på ett annat sätt.Jag tror inte att någon hade kunna förutse fullt ut hur rekordartad utvecklingen har varit i och att det skulle bli en så skev fördelning som det har blivit. kan vi se extremt mycket av att människor arbetar i och bor i . Det gäller både danskar som flyttar till och svenskar som stannar kvar i och jobbar i . Detta har skett på grund av att det har varit jättegott om jobb på den danska sidan och sämre på den svenska. Kostnaden för bostäder har också spelat in, så klart.Det viktiga nu är att försöka göra något åt situationen. Då gäller det att se till att danskarna faktiskt betalar för bortfallet, som blir större och större . Precis som pekar på finns det en risk att denna utveckling kommer att fortsätta i och med att vi har så många unga i . Möjligheten att de kommer att arbeta i är stor med tanke på hur många gamla människor som bor där. Det gäller att göra någonting åt detta och att kompensera de skånska kommunerna. Jag hoppas verkligen att vi når fram till det målet.Jag fortsätter med hur man kan underlätta för medborgarna. Det är positivt att EU nu har satt ett tak för mobiltaxan, för det blir dyra samtal. Här kan vi jobba vidare och försöka få fram en Öresundstaxa. Det går kanske också att lösa i kontakt med telefonbolagen. Jag tror att det finns något bolag som redan har börjat erbjuda den tjänsten. Vi ska jobba på alla nivåer, i samarbetet mellan och , på EU-nivå, i det nordiska samarbetet och självfallet också tillsammans med telefonoperatörer.Men vi har fortfarande problemet med bredband så fort man ger sig ut och surfar på nätet. Det kan handla om en Öresundspendlare som sitter på tåget. När man passerar landsgränsen är det risk att det plötsligt blir väldigt dyrt att surfa. Det är någonting som EU har börjat diskutera och där vi kan trycka på.När det gäller den gemensamma arbetsmarknaden har ministern själv tagit upp ett par exempel där man har kunnat lösa problemet för människor som drabbas. Det handlar om långtidssjukskrivna och människor som får deltidsjobb på andra sidan sundet. Jag tycker att det talar för att det går att lösa även andra problem, till exempel detta med praktik på andra sidan gränsen. Många Malmöbor, till exempel, är arbetslösa , och de skulle gynnas av att få en praktikplats i . Jag hoppas att vi kan försöka komma runt problemen med detta.Det har också varit föräldralediga som plötsligt har upptäckt att andra föräldralagar gäller i än i . Sådant måste man både informera om och försöka förebygga genom någon form av avtal över sundet.Det är viktigt att nämna att det inte bara är vi som är missnöjda. Även danskarna är missnöjda med en hel del. Det ökar möjligheten att samarbeta och lösa gemensamma problem. Danskar som har flyttat till är missnöjda med att de har tappat rösträtten. Det är en fråga som vi också skulle kunna lösa. Det finns många gränshinder kvar. En del har tagits bort, och en del borde verkligen tas bort. Efter att ha lyssnat på kan jag inte låta bli att nämna att just det bredbandsabonnemang jag har - jag lovar att jag inte tänker nämna vilket jag har, fru talman, som jag inte är så nöjd med i övrigt - fungerar med samma fasta taxa i både och Sverige.Jag tänkte återkomma till Gränshindersforum som arbetar. Vår svenska representant är regionråd i . Om inte känner att hon vill diskutera frågorna med en politisk motståndare i valrörelsetider finns den danske socialdemokratiske representanten . får gärna använda sina socialdemokratiska kontakter för att påverka på den danska sidan.Det finns också en rad andra, som jag menar, gränshinder för utvecklingen av Öresundsintegrationen. De är väl egentligen inte Gränshindersforums frågor utan snarare sådana vi riksdagsledamöter och våra kolleger i måste lösa, till exempel valutafrågan. Det är ett av de största problemen. Jag tror att en gemensam valuta skulle lösa en del problem.Sedan finns det ytterligare kommunikationsfrågor. Språkförståelsen är fortfarande ett stort problem. Vi måste ha bättre danskundervisning i framför allt de skånska skolorna. Jag tror inte att det är så relevant i , men där får de gärna lära sig finska. I skånska skolor borde vi ha bättre danskundervisning och gärna svenskundervisning på den danska sidan. Målet måste vara att det ska vara lika enkelt att bo och leva på olika sidor om som inom eller inom . Vi diskuterar något så viktigt som Öresundsintegration. Det är en viktig fråga för hela , inklusive , herr talman.Det finns flera aspekter på integration. Som ledamot av har jag också möjlighet att ställa skriftliga frågor till de olika nordiska regeringarna och de har en skyldighet att ge skriftliga svar. Jag har just ställt frågor om varför det är problem med bank- och kortavgifter. nämnde rösträtten, nämligen att danska medborgare inte får rösta i folketingsvalet om de bor utanför sitt lands gränser. Det uppfattas som konstigt, framför allt när ca 30 000 danskar bor på den svenska sidan.Det handlar också om narkotikapolitiken. Vi har helt olika narkotikapolitisk syn i och på den danska sidan. Det ger långsiktigt allvarliga problem. Låt mig nämna andra frågor. när det danska och det svenska postväsendet har gått samman skulle idén om ett svensk-danskt eller kanske, i all ödmjukhet, skånsk-själländskt porto vara bra. Det är rätt konstigt att det tar och är dubbelt så dyrt att skicka ett brev från till än från till . Det uppfattas som lite märkligt. Det är i all enkelhet en sådan fråga som man kan göra något åt. Här har vi moderater från Skåneområdet väckt en motion i frågan.Hillevi nämnde , som betyder mycket. Det var ett beslut som fattades av regeringen . Det var ett klokt beslut, och det har bidragit mycket till integrationsmotorn. Därför är det också väsentligt att vi nu undersöker fortsättningen, nämligen en fast förbindelse i den norra delen av området, förslagsvis mellan och . Jag är oerhört glad åt regeringens signaler att öppna för en fast förbindelse i området.Sedan finns, som jag har nämnt, extraknäcksförbudet. Jag tillhör dem, herr talman, som tycker att Skåne- och Öresundsfrågor inte nödvändigtvis ska hanteras av . Där är de i allra högsta grad nationella när det gäller tillväxtpolitik. Vi har pratat mycket om gränshinder. Jag satt på tåget mellan och . Det är fascinerande att se hur många som går på tåget och följer med över på den danska sidan, de dricker sitt morgonkaffe och läser sin tidning. Det är som att åka mellan och på väg till jobbet. Det är inget konstigt med det.