· GX10403 · 2010-06-08 13:08:22 — Man är inte beredd att betala mer för detta.Frågan är: Innebär det som står i svaret att ministern är beredd att vidta åtgärder i form av att tvinga aktörerna att etablera sig i glesbygd eller att man sätter ett tak på hur mycket det får kosta? Något annat än att ni är beredda att göra det kan jag inte utläsa av svaret.Sedan kan man också fundera över om det finns någonting som ministern tycker inte är lämpligt att driva i privat regi. Det kunde vara intressant att få utvecklat.Jag tycker att jämförelsen med apoteken som jag var inne på förut är ganska relevant. Där finns det inte heller någon egentlig marknad eftersom man får medicinen utskriven av sin läkare när det handlar om receptbelagda mediciner. Sedan får man gå till och hämta det som man har fått utskrivet, och det finns ett tak på priset. Det gör det inte i det här fallet i och för sig, men just när det gäller apoteken sätts det ju ett pristak av staten. Det är inte heller att betrakta som någon marknad, och när det gäller apoteken har socialministern erkänt vid ett flertal tillfällen att det handlar om någonting som är helt ideologiskt betingat och ingenting annat.Lite grann av detta kan man också läsa i ministerns svar, nämligen att det enligt ministerns och regeringens åsikt inte är riktigt att i lag slå fast att bara detta företag ska få utföra denna tjänst i . Detta anser man trots att det fungerar väldigt väl.Det visar att skälet till att det görs inte är att det ska fungera bättre, utan det är för att man inte tycker att det ska vara bara en aktör på marknaden trots att det egentligen inte är någon marknad. Alla vi som har fordon måste åka in och besiktiga bilen. Jag tycker att det är bra, för det är en trafiksäkerhetsåtgärd. Men jag kan inte se att det finns någon anledning att blanda in fler aktörer i det, för verksamheten är nästan en typ av myndighetsutövning. Låt mig börja med att säga att det är uppenbart att ministerns tid inte räcker till. Jag tycker att det kunde ha förutsetts med tanke på de tre rätt omfattande interpellationer som har ställts. Jag hoppas att det här är ett undantag.Jag vill ställa några raka frågor. Jag vill börja med att konstatera att jag inte på något vis liksom ministern passivt tänker följa utvecklingen när det gäller sätt att ta fram verktyg. Det står nämligen på s. 3 här: "Jag kommer därför med intresse att följa utvecklingsarbete och förmodar att också kommer att göra detsamma. "Jag tänker se till att kapaciteten ökar när det gäller järnvägen så att vi inte behöver ta ställning till om vi ska auktionera ut bristande spårkapacitet eller inte.Jag vill fråga ministern: auktionsförfarande ett bra sätt att fördela bristande spårkapacitet? Det är min första fråga.Den andra frågan handlar om infrastruktur och kommunikationsmöjligheter som spelar en väldigt stor, för att inte säga avgörande, roll för landsbygd och glesbygd. Hur kan ministerns och regeringens svar vara att det görs analyser? I svaret säger ministern också: "Jag känner mig övertygad om att de åtgärder regeringen vidtagit på transportområdet är till gagn för hela landet." Det hade varit mer lämpligt att beskriva vilka konsekvensanalyser man har gjort och vilka resultat de har visat.Hur gynnar ni kollektivtrafiken i åtgärdsplanen? Ministern var inne på det men hann inte svara, så jag ger nu möjligheten att mycket kort utveckla detta.Min sista fråga är: Finns det någon gräns för regeringen och för ministern för vad som inte kan ske i privat regi? Jag blir faktiskt lite upprörd när jag läser följande på s. 2 i svaret: "Transportområdet har varit reglerat så att det ibland endast har funnits en aktör som har tillhandahållit tjänster, vilket inneburit köer, kvalitetsförsämring och dålig effektivitet även om det självklart finns undantag." Det var ju en fin avslutning.Är det så att köer, kvalitetsförsämring och dålig effektivitet är följderna när man offentligt driver en verksamhet? Är det verkligen ministerns bestämda uppfattning att det är så det ser ut?Jag kan också notera att regeringen har väldigt bråttom och att man kanske inte har hunnit med alla konsekvensanalyser.Jag upprepar mina frågor. Tycker ministern att det är bra med ett auktionsförfarande i stället för att man ökar kapaciteten på spår? Vilka analyser har legat till grund för de beslut som gör att ministern faktiskt kan stå här och säga att detta varken kommer att drabba landsbygd eller glesbygd? Hur gynnas kollektivtrafiken i åtgärdsplanen, och finns det någon gräns för vad som inte kan ske i privat regi? Är det ministerns uppfattning att köer, kvalitetsförsämring och dålig effektivitet är resultatet av en offentligt driven verksamhet? Jag hade egentligen inte tänkt lägga mig i den här debatten, men jag kunde inte låta bli när jag hörde infrastrukturministerns svar på interpellationen. Där sades att på alla förslag som regeringen lämnar görs det en konsekvensanalys.Jag är lite förvånad över vad man har dragit för slutsatser av de analyser som man eventuellt har gjort. Jag har i alla fall inte sett de här konsekvensanalyserna och inte märkt att regeringen har tagit någonting ad notam. Vi har hört här om , har tagit upp kollektivtrafiken och jag tänkte ta upp en fråga om posten.Vi håller på att diskutera ett betänkande i trafikutskottet med anledning av den nya postlagen där man inte har gjort någon konsekvensanalys rörande vad som kommer att hända i glesbebyggda områden. På vilket sätt kommer man att tillförsäkra att de som bor där får post ? På vilket sätt kommer man att se till att de faktiskt kan lämna in post ?Jag tror att det kommer att ordna sig även om man inte pekar ut Posten som den aktör som ska ha hand om den samhällsomfattande posttjänsten, men jag kan tänka mig att det kommer att bli större svårigheter i sådana områden som det kommer från som inte är lika tättbefolkat.Min fråga till ministern är: Var kan man hitta de här konsekvensanalyserna som regeringen gör? Och vilka slutsatser drar ministern att konsekvenserna blir för glesbygdens invånare av de konsekvensanalyser som tydligen finns någonstans utan att vi har fått ta del av dem? Låt mig börja med och kollektivtrafiken. Kollektivtrafiken är till skillnad från tidigare en mycket tydligt prioriterad del i åtgärdsplanen med anledning av att vi har infört en mycket tydligare process där kommuner och regioner är involverade i arbetet med att skapa ett sammanhållet trafik- och transportnät i syfte att kapa flaskhalsar och stärka större arbetsmarknadsregioner. Kollektivtrafiken finns ju med i det kommunala och regionala ansvaret. Därför stärker vi detta samband, och vi tillför nya resurser till länsplanerna för att knyta ihop länsplanerna och de nationella planerna för att stärka arbetsmarknadsregionerna.Pågatåg Nordost, västsvenska paketet och Stockholmspaketet är tydliga delar i en oerhört stark kollektivtrafikprioritering i syfte att vidga arbetsmarknadsregionen. Att knyta ihop de olika transportslagen innebär ingen konflikt mellan väg och järnväg eller busstrafik, för det är det sammanhållna systemet som vi nu prioriterar. Vi har med de regionala företrädarna och vi ändrar också kollektivtrafiklagstiftningen för att bejaka det som de gamla trafikhuvudmännen, om jag nu får säga så, efterlyste, nämligen att kunna ha kollektivtrafik som följer människors rörelser. Man bryr sig inte som resenär om var länsgränsen går, och det är därför som vi nu skapar en modern kollektivtrafik som ger de nya trafikhuvudmännen möjlighet att forma en kollektivtrafik som följer resenärerna.Vi skapar möjligheter för kommersiella aktörer om de är intresserade av att komplettera trafik. Låt oss vara ärliga! Vi har en kollektivtrafikföreträdare som med offentliga medel kan tillföra skattepengar till kollektivtrafiken på ett sätt som ingen kommersiell aktör kan ta del av. Man bekräftar också från kollektivtrafikbranschen att man ser fram emot den nya kollektivtrafiklagstiftningen.Det kanske vore på sin plats att beskriver för svensk kollektivtrafik vad hon tänker göra med kollektivtrafiklagstiftningen om hon skulle få möjlighet att regera.Allt detta sker i syfte att stärka arbetspendlingen, och det är grunden för att kollektivtrafiken ska fungera.Tillbaka till : Jag upprepar att jag inte tycker att staten utan särskild anledning ska äga kommersiella bolag. Jag tycker inte det. Jag tror att det är tillräckligt tydligt.Jag ser fram emot att det är den som är bilägare och har behov av bilbesiktning som blir vinnare på att det finns flera aktörer på marknaden. Det är en del av anledningen till att jag ser fram emot att det ska finnas fler aktörer. När det gäller "tycker" ministern att det inte ska vara staten som sköter detta. Det har vi hört, och det har vi förstått. Men vi har frågat varför, och det får vi alltså fortfarande inget svar på.Ministern var inne på att det här hade utretts och diskuterats tidigare i kammaren, och det är helt sant. Man har utrett detta vid ett flertal tillfällen, och man har kommit fram till trafiksäkerhetsmässiga, miljömässiga och regionalpolitiska skäl talar för dagens system med . Internationella erfarenheter talar för dagens system med . Det blir billigare för staten, och det blir billigare för bilägarna. Trafiksäkerheten och rättssäkerheten på ett bra sätt.Om någonting inte är trasigt behöver man inte laga det, brukar en kollega till ministern i regeringen säga till mig i andra debatter. Jag tycker att det är ett ganska bra och klokt råd som ministern borde följa.Ministern har inte vid ett enda tillfälle under den här debatten kunnat förklara varför hon tycker det hon tycker. Vi har hört vad ministern tycker men inte varför.Nu kan vi konstatera att ministern bekräftar våra farhågor, eftersom hon inte säger emot dem eller kan påvisa att vi har fel. Vi kan då bekräfta att det här kommer att bli dyrare för skattebetalarna. Det kommer att bli dyrare för bilägarna. Det kommer att bli sämre för folk i glesbygd. Åt det här tänker ministern inte göra någonting. På område efter område kan vi nu se den omvandling som den borgerliga regeringen gör av samhället i . Vi ser att svenska folkets skattepengar går till vinster i både vården och internationella apotekskedjor. har vi kommit till . Där är det inte i första hand skattebetalarna som får stå för notan utan fordonsägarna som direkt får betala för den ideologiska lekstuga som regeringen ständigt håller på med, enligt min uppfattning.Vi kommer alltid fram till den punkten i våra debatter att när alla argument tryter finns det argument kvar som säger: Nej, vi tycker inte att det här med gemensamt ägande och drivande av saker är något som vi ska hålla på med. Jag kan naturligtvis acceptera det, men jag tycker att man ska vara ärlig och säga att det faktiskt handlar om det: Vi struntar i det fallet i att fordonsägarna kommer att få betala mer för besiktning därför att vi inte vill att det ska ske på det sätt som sker . Jag vill tacka ministern för att hon tog sig mycket tid att prata om kollektivtrafiken i svaret. Det uppskattar jag väldigt mycket. Jag diskuterar gärna infrastruktur, men det var ett perspektiv som jag saknade i ministerns anförande, och det handlar om det faktum att kollektivtrafiken nu föreslås öppnas upp för marknaden.Jag är fullt medveten om - det vill jag gärna ha till protokollet - att det inte är skrämselutredning som regeringen genomför. Det är ingen som tror det. Men i den proposition som regeringen har lämnat till kan man läsa att den allmänna trafikplikten kan överklagas av kommersiella aktörer. Du får gärna lugna min oro och svara: På vilket sätt hotar inte detta trafikplikten? Det är precis det som kan hända. I stället för att regeringen talar om hur man vill ha det överlåter man till domstol att hantera en så viktig fråga.Kollektivtrafiken är alldeles för viktig för att ägnas åt den här typen av ideologiska experiment, skulle jag vilja säga, eftersom ministern fortfarande inte har presenterat något land i eller i världen där man kan peka på att en avreglerad kollektivtrafik, den här typen av marknadsöppning, har lett till ett ökat resande, lägre priser eller andra positiva effekter.Jag vill hälsa ministern välkommen till kammaren då vi ska debattera kollektivtrafiklagen i dess helhet. Det går också utmärkt att ta del av den motion som vi rödgröna har presenterat. Den är på fem sex sidor, är mycket innehållsrik och innehåller förslag på hur man skulle kunna fördubbla kollektivtrafiken. Vi skickar dessutom med pengar.Jag skulle vilja fråga om att vi kanske väntar på en proposition om privatiserat körkortsprov. Vi hade sammanträde i trafikutskottet senast , och då var det ännu inte klart huruvida det kommer en proposition om privatiserat körkortsprov. Jag undrar ändå: Finns det någon gräns för vad som inte kan eller bör drivas i privat regi i form av myndighetsutövning? Det skulle jag gärna vilja veta.Ministern kanske också kan ägna något av sin sista tid åt att berätta: Vad betyder det att allmän trafikplikt kan överklagas av kommersiella aktörer om det inte hotar trafikplanen? Jag förstår att ministern kanske inte hinner svara på mina frågor - interpellanterna har ju många frågor. Men jag kan ändå inte låta bli att ställa en fråga till eftersom ministern sade att hon inte tycker att staten ska äga bolag. Betyder det också att man inte ska äga den del i Posten som man äger? Det skulle i så fall, tror jag, få förödande effekter i den del av landet där man inte har någon annan postoperatör.Ministern har fortfarande inte sagt var de konsekvensanalyser går att finna där vi kan se att man har tagit hänsyn till de förslag som regeringen kommer med om avregleringar och hur de har bäring också på glesbygden. Vi vill ju alla att hela ska leva, men det känns inte riktigt som att den här regeringen tycker att det är så angeläget. Tillbaka till att hela landet ska leva: Jag tror att regeringens infrastrukturproposition, till skillnad mot tidigare regeringars ambition, mycket tydligt visar hur vi skapar möjlighet just för att hela landet ska leva.Tillbaka till : Vad gäller trafiksäkerhet och rättssäkerhet vill jag påstå att de snarare garanteras tydligare när man har särskilt rollerna och de mycket tydligt kommer att följas upp och identifieras. Det garanterar snarare rättssäkerheten mycket tydligare.Patrik hänvisar till tillgänglighet. Jag är oerhört mån om att vi ska ha tillgänglighet till över hela landet. Men vad inte säger är att det inte finns något underlag som visar vilken tillgänglighet det finns . Det var precis det som hänvisade till vad gäller och tillgänglighet.Det är därför som vi nu ser till att göra en nulägesanalys, nulägesutvärdering, och vi ska mycket tydligt följa den. Det är naturligtvis ett krav tillbaka till staten. Vi släpper inte saker vind för våg. Vi konstaterar nämligen att förändringar och omregleringar inte sker över . Det sker processer lite då och då, av den anledningen att det inte finns så många som står och trampar och väntar på detta, även om är ett av få länder som har kvar monopolet. Jag vill också upprepa: Trots detta har inte de lägsta priserna. Det säger jag med anledning av prisdiskussionen. Men, återigen, när det blir en öppning av marknaderna ser de inte likadana ut. Priser och service hör ihop. Därmed kommer det att se olika ut runt omkring i landet.