· GY10103 · 2010-12-10 10:33:40 — Jag tackar för en interpellation i ett viktigt ämne som ligger mig varmt om hjärtat.Jacob har bland annat frågat mig om när jag avser att ta initiativ till att det tillsätts en finanskriskommission och hur jag avser att säkerställa ett brett deltagande i kommissionens arbete.Regeringen har, som tidigare aviserats, för avsikt att tillsätta en kommitté för att göra en översyn av det svenska regelverket för hantering av finansiella kriser. Vid en sådan översyn är det viktigt att säkerställa att det framtida regelverket blir utformat så att olika slag av finansiella kriser i första hand kan förebyggas och i andra hand lösas på ett effektivt sätt. ska skattebetalarnas intressen värnas och allmänhetens förtroende för det finansiella systemets funktion säkerställas.Tillsättandet av en sådan kommitté kräver omsorgsfulla överväganden och jag kan inte ange när kommittén kommer att tillsättas. I sammanhanget bör även nämnas att tagit initiativ till ett EU-gemensamt krishanteringsramverk för banker och att kommissionen avser att presentera ett lagstiftningsförslag under juni 2011.Vad gäller frågan om kommitténs sammansättning är min uppfattning att den bör innehålla bred kompetens på området för hantering av finansiella kriser och frågekomplex med anknytning till detta.Jacob har även frågat mig om jag är beredd att utarbeta lagförslag om så kallad bail in, det vill säga att öka möjligheterna att omvandla skulder till eget kapital. Avsikten med en sådan mekanism är att låta fordringsägarna vara med och betala innan staten går in med kapital. Frågan diskuteras nu i en rad internationella sammanhang som bland annat EU och . Detta är en sådan fråga som även bör behandlas av den kommitté som kommer att tillsättas.När det gäller fråga om jag är beredd att på olika sätt försöka separera normal affärsbanksverksamhet från mer investmentbanksliknande verksamheter kan noteras att vi i liksom på de flesta håll i har banker som ägnar sig åt båda verksamheterna, så kallade universalbanker.Banker som vill ägna sig åt värdepappersrörelse, bland annat så kallad egenhandel eller proprietary trading, måste dock ha ett särskilt tillstånd för detta. Värdepappersrörelsen är också föremål för särskild reglering och tillsyn. Jag ser inte någon anledning att ta initiativ till några ändringar i detta avseende. Det är emellertid viktigt att reglerna följs, att tillsynen fungerar väl och att ingripanden sker mot den som missköter sig. Jag tackar statsrådet för svaret men är givetvis besviken på innehållet eftersom statsrådet fortfarande inte kan lämna besked om när regeringen avser att tillsätta den finanskriskommission som man ett antal gånger har uttalat att man ska tillsätta.Det har gått finanskrisen skakade de finansiella systemen, främst i de så kallade västliga marknadskapitalistiska länderna, med djupgående effekter för vanliga människor i form av arbetslöshet och andra sociala konsekvenser.Vänsterpartiet föreslog tidigt att en finanskommission borde tillsättas med bred representation från partier, arbetsmarknadens parter, branschföreträdare och forskare. Vi såg det som självklart att det som inträffade i världsekonomin med allvarlig påverkan också på det svenska finansiella systemet och den så kallade reala ekonomin krävde en djupgående analys av det inträffade och strukturella reformer av det finansiella systemet.Riksdagen avslog emellertid vid ett antal tillfällen våra förslag. började dock allt fler instämma i våra krav. Till exempel fick ett jakande svar på frågan om en finanskommission från riksbankschef vid utfrågningen om svenska myndigheters agerande med anledning av krisen i som finansutskottet hade . Vid samma utfrågning efterlyste chef ett nytt samhällskontrakt och stor öppenhet i dessa frågor. Även ansåg det som självklart att en kommission skulle tillsättas.Detta följdes av uttalanden från regeringen att man avsåg att tillsätta kommissionen. Den skulle enligt regeringen få i uppgift att se över ansvarfördelningen mellan myndigheterna, utvärdera om regelverket för de finansiella marknaderna behöver skärpas och analysera om myndigheterna har de verktyg som behövs för att främja en stabil utveckling. Kommissionen förväntades då tillsättas före sommaren 2010.Därefter lämnade en formell framställan till om vissa utredningsbehov med anledning av finanskrisen och föreslog att en eller fler utredningar skulle tillsättas för att se över det svenska finansiella regelverket. behandlade framställan och välkomnade regeringens och initiativ - det tänkta initiativen - på området och uppmanade regeringen att skyndsamt tillsätta en eller flera utredningar för att utforma ett hållbart svenskt finansiellt regelverk.Herr talman! Trots regeringens egna uttalanden, trots framställan och trots ett enigt finansutskotts uppmaning att snabbt komma i gång med arbetet står statsrådet tomhänt här . Han svarar: Att tillsätta en sådan kommitté kräver omsorgsfulla överväganden. Regeringen har haft ungefär på sig sedan man kom på att man borde tillsätta kommittén. Statsrådet kan fortfarande inte ange när den kommer att tillsättas. Trots att har gått sedan det förra ansvariga statsrådet uttalade att direktiven var klara och att kommissionen snart skulle tillsättas låter det på statsrådet som om det dröjer till eller mer.Jag finner denna senfärdighet upprörande mot bakgrund av och finansutskottets ställningstaganden och frågans vikt. Det verkar som om statsrådet och regeringen tycker att det är bättre att diskutera dessa frågor i slutna rum, tvärt emot den öppenhet som chef efterlyst. Jag tror att jag och är överens om att det är viktigt att kommissionen tillsätts. Jag tror att vi också är överens om att det är beklagligt att den inte redan är tillsatt. Om min företrädare sade att den snart ska tillsättas, kan jag förstärka det genom att säga att den kommer att tillsättas mycket snart.Jag vill berätta något om vad som händer. Att kommissionen inte har satts i gång betyder ju inte att annat arbete ligger stilla. I EU har man satt i gång ett stort arbete med ett krishanteringsramverk. Det handlar i första hand om att förebygga framtida finansiella kriser. Det handlar också om hur man ska avveckla finansiella institut utan att det får långtgående effekter på arbete och välfärd. Det handlar dessutom om hur man kan låta stater agera lagstiftningsmässigt när finansiella institut är under press.I har vi som sätter fokus på stora banker. Man har kommit fram till en ny lagstiftning när det gäller särskilda kapitalkrav och utformning av olika typer av skuldförbindelser. I har vi stödlagen som kom 2008. Den ger staten betydande befogenheter och låter bankerna betala avgifterna - den så kallade stabilitetsfonden. Det innebär att kommer insatser från statens sida att betalas från avgifter som bankerna själva har varit med och finansierat. Den typen av stabilitetsfond är något som vi driver hårt i EU, och det får alltmer intresse för andra länder. Det sker saker, även om jag beklagligtvis måste hålla med interpellanten om att det är tråkigt att kriskommissionen ännu har tillsatts. säger statsrådet att kommissionen kommer att tillsättas mycket snart. I svaret står att han inte kan säga när den kommer att tillsättas. Bägge påståendena kan vara sanna. Men mycket snart tolkar jag som före nyår. Jag trodde att den skulle ha kommit på regeringssammanträdet i går, men det gjorde den inte. Jag ser fram emot att den kommer att tillsättas mycket snart. Om det inte sker mycket snart kan statsrådet förvänta sig en ny interpellation ganska snart.I min interpellation har jag ställt några konkreta frågor. En gäller möjligheten till så kallade bail ins så att bankernas fordringsägare får vara med och betala innan staten går in med kapital i en bank i kris. Statsrådet hänvisar till pågående arbete inom EU och till och att den kommitté, som statsrådet föredrar att kalla den - i rubriken på interpellationen står det finanskommission - som kommer att tillsättas mycket snart ska behandla denna frågeställning. Jag välkomnar det. Det finns naturligtvis ett antal frågor som har beskrivit som vi inte går in på i denna debatt. Jag kan lägga till att jag tycker att den här kommissionen också ska titta på storleken på den finansiella sektorn mot bakgrund av vad som har hänt på där bankernas balansomslutning före krisen var 6 ½ gånger bruttonationalprodukt. I är motsvarande relation ca 3,5. Det är också en hög siffra som man kanske behöver titta på.Jag har frågat om statsrådet är beredd att titta på frågan att separera affärsbankernas investmentverksamhet från den ordinarie bankverksamheten genom att till exempel förbjuda att bankerna handlar med egna medel. Bankerna investerar ju sina kunders medel i handel, men de investerar också eget kapital. Statsrådet svarar att han inte anser att det finns skäl att ändra gällande regelverk. Såvitt jag vet har förbjudit i stort sett all handel med egna bankmedel. Mot bakgrund av det undrar jag om inte även den här frågan borde prövas i den mycket snart tillsatta kommittén.När det gäller sammansättningen av kommittén har vi kanske lite olika åsikt. Vi från har ansett att det ska vara en bred sammansättning. För att främja en stor offentlig debatt i de här frågorna tycker vi att det ska vara politiska partier, arbetsmarknadens parter, forskare och branschföreträdare. Jag är rädd att det annars kan bli en ganska introvert kommitté med branschföreträdare som kokar om sin egen soppa.Den finansiella krisen sker i ett nytt globalt läge. Det är hela globaliseringen, euro-krisen och diskussioner om en mer regionaliserad världsmarknad. Det är många stora frågor. Det är viktigt att kommittén snart kommer i gång med sitt arbete. I den mycket snart tillsatta kommissionen kommer huvudarbetet att handla om gränsdragningsproblem mellan olika aktörer, i första hand , , och . Jag tror att det ska utföras av människor som inte har arbetat i krisen eftersom det då finns risk för jäv. Min förhoppning är att man tillsätter något som vi skulle kunna kalla en expertkommitté som ska reda ut frågorna. Det är naturligtvis viktigt att frågorna diskuteras brett och att det blir en form av diskussion som kommer många till del.Jacob tar upp två specifika frågor. När det gäller bail in finns det en omfattande diskussion och ett arbete på EU-nivå där vi i högsta grad är delaktiga. Den berörs där. Den kommer säkert att hanteras av kommissionen också, men det pågår ett arbete . Att separera bankerna är en väldigt svår fråga. Det är riktigt som säger att det finns en sådan lagstiftning i . Det var uppenbart att det inte kunde hindra krisen från att blomma ut i . Det är stor skillnad på bankväsendets karaktär i och . I är företagen mycket mer beroende av bankerna än vad man är i . I lånar företagen ofta upp pengar själva, gärna med banken som intermediär. I är det ofta bankfinansiering i företagen. Det är två olika verksamheter, och det är svårt att dra paralleller mellan ett europeiskt och ett amerikanskt banksystem.Jag vill ta upp en annan fråga som talade om i sitt inlägg, nämligen bankernas storlek i förhållande till ekonomin. Jag delar helt uppfattning att det kan bli ett stort problem. Jag tror att det är en ny insikt för många att när bankerna blir för stora i förhållande till den övriga ekonomin och man får en kraftig nedgång orkar inte den övriga ekonomin återkapitalisera banksystemet. Det var vad som hände först på och även på . hade tre stora banker. En av dem ökade sin utlåningsstock . Man hamnade i ett läge där banksektorn blev så stor att den irländska ekonomin inte hade någon möjlighet att återkapitalisera bankerna när tillgångsvärdena sjönk. Detta är en viktig och stor lärdom även för oss i . Man kan säga att vi har tre barriärer. Den första är förstås aktieägarna i bankerna. Aktieägarna i bankerna måste se till att de blir insatta i bankernas kreditgivning och den risknivå som bankerna har. De måste fatta ett beslut om de verkligen är nöjda med den risknivå som finns i banksystemet. Den andra barriären är våra myndigheter, i första hand och , som har bra medel för att motverka bubblor på olika marknader. Men den tredje barriären är förstås regeringen själv. Detta ansvar kan vi inte undandra oss och det kommer vi att ta. Vi kommer aldrig att tillåta att banksektorn blir så stor att den äventyrar framtida välfärd genom att staten måste gå in med betydande belopp om vi får en nedgång på de finansiella marknaderna. Det ska bli spännande att få se direktiven till och sammansättningen av den kommitté som mycket snart kommer att tillsättas. Detta skiljer sig från det svar som jag fick i går om att statsrådet inte kunde ange något datum. Det låter som om regeringen kanske äntligen kommer till skott i denna viktiga fråga. Avslutningsvis vill jag fråga om statsrådet kan precisera hur regeringen ställer sig till den framställan som har kommit från och från finansutskottet och om denna kommitté kommer att ta hand om dessa frågor. Det gäller till exempel frågan om den finansiella infrastrukturen. Som socialist ser jag gärna att infrastrukturen finns i samhällelig ägo. Man kan jämföra med den fysiska infrastrukturen - järnvägar, kraftnät och vägar - som det är naturligt att ha i samhällelig ägo. Jag tycker att man kan ha liknande funderingar runt den finansiella infrastrukturen som är så viktig att sköta - betalsystem och annat - för att vi ska ha en finansmarknad som fungerar. När det gäller bankernas storlek är det precis som statsrådet säger när han exemplifierar. är kanske det allra tydligaste exemplet, men det gäller även . Vi har också det förhållandet att de finansiella instituten har vinstnivåer som ligger väsentligt över vinstnivåerna i produktionsföretagen. Det tycker jag också är någonting som man bör titta på. Jag får återkomma till kommitténs uppdrag och direktiv. Jag kan bara säga att det finns ett antal frågor när det gäller exempelvis kapital och även andra frågor som rör som kommer att behandlas i särskild ordning. De kommer inte att behandlas i denna kommitté. Det finns ett stort antal frågor som kräver en egen behandling.Låt mig säga följande: Finanskriser verkar tyvärr vara ett återkommande fenomen. Det tråkiga och besvärliga med dem är att de ändrar skepnad. Tittar man med Kreugerkraschen var det fråga om oegentligheter. när USA-börsen gick ned var det mycket datorhandel. ägnade sig åt oegentligheter så att gick omkull. När vi tittar på vad som har hänt på hade vi en IT-krasch . Vi har haft en subprimekrasch i , och har vi länderkrascher i . Slutsatsen av detta är att det inte räcker att laga ett lapptäcke , utan vi måste titta på vad vi tror är nästkommande kris. Här handlar det framför allt om att ha sunda finansiella institutioner och om att ha ordning och reda i statens finanser. Jag utgår från att vi har olika uppfattningar i frågan om infrastrukturen. Men jag kan bara konstatera att vi har ett statligt institut på marknaden, nämligen , och jag kan inte påstå att de har verkat dämpande eller återhållsamt i denna kris. Jag ser dem i bästa fall som ungefär likadana som alla andra. Jag ser därför inte den frågan som essential för att få ett stabilt betalningsväsen. Jag tackar för en bra debatt.