frsrdg · GX04RB1 · 2010-01-01 00:00:00 — -2 -1 0 1 2 3 4 5 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 -2 -1 0 1 2 3 4 5 KPI KPIF Källa: SCB. I genomsnitt över året uppgick KPI-inflationen till , vilket kan jämföras 2008 (se tabell 1). Den underliggande inflationen föll också jämfört med året innan. Mätt med KPIF, som är KPI med fast bostadsränta, var den underliggande inflationen . KPIF exklusive energipriser steg 2009. Mätt som skillnaden mellan KPI och KPIF var effekten av ränteförändringarna . Tabell 1: Jämförelse mellan olika inflationsmått, årlig procentuell förändring 2007 2008 2009 KPI 2,2 3,4 0,3 KPIF 1,5 2,7 1,9 KPIF exklusive energi 1,6 2,0 2,3 Anm. Uppgifterna avser prognos . Källor: SCB och . Realekonomisk utveckling föll BNP (kalenderkorrigerat) enligt prognos . Arbetslösheten steg med till . Som ett sammanfattande mått på utvecklingen av realekonomin används ofta olika mått på resursutnyttjandet. Ett sådant mått är produktionsgapet som mäter BNP:s procentuella avvikelse från dess långsiktiga nivå (se diagram 7). Om gapet är positivt betyder det att aktivitetsnivån i ekonomin är hög och att BNP ligger över sin långsiktiga nivå. Motsatsen gäller när gapet är negativt. var produktionsgapet mätt på detta sätt , vilket var ungefär lika stort som det negativa gap som uppstod under 1990-talskrisen. Andra mått på resursutnyttjande ger en liknande bild. Diagram 7: Produktionsgap, procent -6 -5 -4 -3 -2 -1 0 1 2 3 4 5 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 -6 -5 -4 -3 -2 -1 0 1 2 3 4 5 Anm. BNP:s avvikelse från trenden enligt Hodrick-Prescott-filtret. Källor: SCB och . Produktionsfallet och det påföljande svaga resursutnyttjandet förklaras av att den internationella konjunkturen föll kraftigt i spåren av finanskrisen. Till följd av denna konjunkturnedgång sjönk också den svenska exporten kraftigt. I och med exportbortfallet växte emellertid överkapaciteten i industrin, och investeringarna minskade kraftigt. Att investeringarna minskade är också en viktig orsak bakom det kraftiga fallet i BNP . Inflationen under målet efter kraftiga räntesänkningar och lägre energipriser Ekonomin drabbades 2009 av störningar av den typ som generellt sett är mycket svåra att förutse. Givet det allvarliga ekonomiska läget fanns det enligt inga andra vägar att gå för penningpolitiken än att sänka räntan snabbt och kraftigt. Både det låga resursutnyttjandet och den fallande inflationen talade för detta. Men räntesänkningarna pressade ned bostadsräntorna, vilket i sin tur pressade ned KPI-inflationen. Detta är dock enligt ekonomiska teorier en tillfällig effekt. På bidrar räntesänkningarna till att hålla inflationen uppe i linje med målet. KPIF, det vill säga den underliggande inflationen mätt som KPI med fasta bostadsräntor, låg betydligt närmare inflationsmålet. Även om man bortser från utvecklingen av energipriserna låg den underliggande inflationen nära målet. Statistik Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Konkret ansvarar för statistik som rör betalningsbalansen, finansmarknaden, omsättningen på penning- och obligationsmarknaden samt räntor och valutor. Statistiken över såväl finansmarknaden som betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). har dock ansvaret för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. samlar in och publicerar daglig omsättningsstatistik från primära penningpolitiska motparter och motparter i valutatransaktioner. Därutöver sammanställs och publiceras räntor och valutor på webbplats. En stor del av arbetet präglades av ökade behov av statistiska uppgifter till följd av den finansiella krisen. Det gällde såväl finansmarknads- och betalningsbalansstatistiken som statistiken över omsättningen på de finansiella marknaderna. Ett fortsatt utvecklingsarbete tillsammans med SCB kommer emellertid att krävas på flera områden för att tillgodose dessa ökade behov. Bland annat har finansutskottet önskat en mer detaljerad uppdelning av den samlade officiella statistiken över bankernas utlåning till icke-finansiella företag. Med anledning av detta deltog tillsammans med SCB i en sluten utfrågning i finansutskottet . När varje EU-land bättre har anpassat sin nationella statistik till den europeiska standarden för finansmarknadsstatistik kommer det att bli lättare att uppfylla de behov av data som konstaterats under krisen. Inom ramen för detta arbete beslutade att blanketterna för insamling av uppgifter till finansmarknadsstatistiken ska förändras. Beslutet var ett resultat av en översyn som inleddes tillsammans med SCB för att bland annat utreda möjligheterna att förbättra och förenkla blanketterna. En annan åtgärd som utreder är möjligheten att upprätta en svensk värdepappersdatabas genom att delta i arbetet med ECB:s värdepappersdatabas (Database). De uppgifter som kan bli tillgängliga genom denna databas ska kunna användas inom statistikproduktionen och i arbetet med finansiell stabilitet. I och med detta blir statistiken säkrare och uppgiftslämnarnas arbete mindre, som det blir lättare att komma åt sådana uppgifter som efterfrågats under den finansiella krisen. fortsatte dessutom arbetet med att anpassa statistiken till kommande förändringar i den internationella standarden för betalningsbalansen. bedriver projektet i samarbete med SCB. Ett säkert och effektivt betalningsväsende ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 16.42 Det svenska finansiella systemet fortsatte att påverkas av den internationella finansiella krisen. Problemen handlade framför allt om de kreditrisker som växte fram när världskonjunkturen försämrats till följd av krisen. Även om det finansiella systemet successivt blev mindre beroende av centralbankernas åtgärder för sin likviditetsförsörjning och kreditgivningsförmåga, fortsatte att tillhandahålla flera faciliteter för att säkerställa att systemet fungerar. inriktades arbete alltmer på reformeringen av regelverket och tillsynen över finansiella marknader. togs den nya tekniska plattformen för betalningssystemet i drift, och systemet har fungerat väl. beslutade dessutom att bygga ett nytt kontor för kontanthantering för att modernisera och effektivisera arbetet med att hantera sedlar och mynt. har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Betalningsväsendet är ett vitt begrepp och omfattar i praktiken hela det finansiella systemet. En viktig uppgift för detta system är att omvandla sparande till lån som kan användas till investeringar, konsumtion och köp av bostäder. Systemet ska också hantera finansiella risker och tillhandahålla betalningstjänster. De stora bankerna är särskilt viktiga för det finansiella systemet. För att det finansiella systemet ska fungera säkert och effektivt krävs också en väl fungerande infrastruktur för betalningar och marknadsplatser där köpare och säljare av olika finansiella instrument kan mötas. I uppdrag ingår att arbeta förebyggande för att minska sannolikheten för att en finansiell kris uppstår, liksom att vara förberedd för att kunna hantera en kris om en sådan trots allt skulle uppstå. har också ansvaret för att ge ut sedlar och mynt. Banken tillhandahåller dessutom ett system för betalningar i svenska kronor mellan bankerna, det så kallade RIX-systemet (se figur 1). Figur 1: ska främja ett säkert och effektivt betalningsväsende arbete med finansiell stabilitet operativa uppgifter Förebyggande arbete: Övervaka det finansiella systemet Rapportera om finansiell stabilitet Påverka regelverk och lagstiftning Forska Påverka marknadsaktörer och myndigheter genom kommunikation Ge ut sedlar och mynt Tillhandahålla ett system för stora betalningar mellan banker och andra aktörer Krishantering: Upprätthålla en väl förberedd organisation för att hantera störningar i det finansiella systemet Öva kriser Tillhandahålla likviditetsstöd Agera för att de finansiella marknaderna ska fungera väl FINANSIELL STABILITET Att betalningar kan genomföras på ett säkert och effektivt sätt är viktigt för att ekonomin ska fungera väl. Ju smidigare och säkrare transaktioner kan göras, desto lägre blir kostnaderna och riskerna i produktionen av varor och tjänster. Det gynnar tillväxt och sysselsättning. Skulle någon av delarna i det finansiella systemet drabbas av en allvarlig störning kan kostnaderna för samhället bli mycket stora. Därför finns det ett behov av att någon övervakar hela det finansiella systemet så att det fungerar smidigt. har fått denna uppgift främst därför att är den myndighet i som ger ut sedlar och mynt och fungerar som bank för de andra bankerna. förebygger problem i det finansiella systemet En viktig del i förebyggande stabilitetsarbete är att övervaka det svenska finansiella systemet. Det handlar om en löpande uppföljning och analys för att kunna bedöma om risker är på väg att byggas upp i detta system eller i den infrastruktur som är viktig för betalningar. Till den senare räknas de tekniska system samt de regler och rutiner som används för att betala för värdepapper, valutor, varor och tjänster. De fyra stora bankerna i står i fokus för övervakning eftersom de har en central roll i det svenska finansiella systemet. övervakar även de finansiella marknaderna eftersom bankerna är beroende av dessa för att kunna finansiera sig och för att hantera sina risker. Med den tilltagande integrationen mellan länder har även finansiella marknader i utlandet kommit att öka i betydelse för de svenska bankerna. En stor del av bankernas intäkter kommer dessutom från handel med värdepapper. En förutsättning för att denna handel ska fungera är en säker och effektiv infrastruktur. övervakar därför löpande de system i den svenska finansiella infrastrukturen som bedöms vara kritiska för det finansiella systemets funktion och stabilitet. För att förebygga kriser analyserar och följer utvecklingen samt informerar om resultat och bedömningar. ger bland annat ut en rapport om finansiell stabilitet . I rapporten redovisar direktionen sin bedömning av de stora bankernas motståndskraft mot oväntade händelser och lyfter fram risker som skulle kunna utvecklas till ett hot mot stabiliteten i det finansiella systemet. Andra sätt att sprida kunskap om arbete med den finansiella stabiliteten är att föra en kontinuerlig dialog med aktörerna på marknaderna, hålla tal och medverka i den offentliga debatten. har också möjlighet att påverka utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering, bland annat genom att svara på remisser och att delta aktivt i arbetet i flera internationella organisationer. Det internationella samarbetet är inte minst viktigt för att kontinuerligt anpassa och förstärka formerna för samordnad övervakning och tillsyn mellan nationella myndigheter. hanterar finansiella kriser Det finansiella systemet är så starkt sammanlänkat att ett problem som uppstår i en bank snabbt kan sprida sig till andra banker. Det beror på att bankerna lånar av varandra, ofta lånar ut till samma grupper och är beroende av samma finansiella marknader. De är också utsatta för samma typ av störningar som kan uppstå i realekonomin. Den ökade globaliseringen innebär dessutom att förtroende- och likviditetskriser som drabbar banker i omvärlden kan sprida sig till de svenska bankerna. Om en finansiell kris uppstår är det uppgift att hantera krisen så att de samhällsekonomiska kostnaderna begränsas. I detta samarbetar med , och Riksgälden. har ett särskilt ansvar för de svenska bankernas likviditetsförsörjning. Det innebär både att bankerna kan låna i till givna villkor och att kan ge särskilt likviditetsstöd till enskilda banker som hamnar i akut likviditetskris. Stödet ges under förutsättning att banken står under tillsyn och att dess framtida intjäningsförmåga bedöms vara tillräcklig för att banken ska kunna överleva. Dessutom ska banken i fråga vara systemviktig i bemärkelsen att dess konkurs skulle kunna skapa allvarliga störningar i det finansiella systemet. Det går inte att på förhand avgöra huruvida en bank är systemviktig, utan bedömningen får göras utifrån rådande omständigheter. har också möjlighet att vidta generella åtgärder för att stödja tillförseln av likviditet till det svenska banksystemet, till exempel om de internationella och svenska finansiella marknaderna drabbas av allvarliga störningar. Syftet med sådana åtgärder är att minska risken för att brist på likviditet ska orsaka akuta likviditetsproblem i enskilda banker och att underlätta kreditförsörjningen i ekonomin. För att hantera en kris effektivt måste också ständigt hålla sin krisorganisation aktuell. För att värdera och förbättra krisberedskapen organiserar egna krisövningar och deltar även i övningar tillsammans med andra svenska och utländska myndigheter, i första hand tillsynsmyndigheter och finansdepartement. I takt med att bankernas gränsöverskridande verksamhet har ökat blir det allt viktigare att genomföra krisövningar där myndigheter från olika länder deltar. Finansiell krishantering har också blivit en profilfråga för arbete i olika internationella forum. Verksamheten 2009 arbete med finansiell stabilitet präglades 2009 av den kris som startade på den amerikanska bolånemarknaden och som på allvar drabbade . De massiva åtgärder som genomfördes efter fall reducerade ganska snabbt de akuta likviditetsproblem som följde i krisens spår. kom problemen mer att handla om de kreditrisker som orsakades av att världskonjunkturen hade försämrats kraftigt till följd av finanskrisen (se diagram 8). Fallet i världsekonomin stannade av , och kom allt fler tecken på att en återhämtning var på gång. Men ännu var de finansiella systemen beroende av de åtgärder som vidtagits av centralbanker och myndigheter världen över. Diagram 8: Riskpremier fördelade på kreditrisk och likviditetsrisk, räntepunkter 0 20 40 60 80 100 120 140 160 dec -06 jun -07 dec -07 jun -08 dec -08 jun -09 dec -09 Likviditetsriskpremie Kreditriskpremie Anm. Diagrammet visar en indikativ uppdelning av den svenska basis-spreaden vid tre månaders interbankränta. De finansiella systemen blev successivt mindre beroende av centralbankernas åtgärder för sin likviditetsförsörjning och kreditgivningsförmåga. Arbetet med den finansiella stabiliteten inriktades därför i allt högre grad på att diskutera hur de nationella och internationella finansiella regelverken och tillsynen skulle kunna reformeras för att förebygga uppkomsten av nya systemkriser. Åtgärder för att stärka bankernas likviditet och kreditgivning Merparten av de åtgärder som och andra myndigheter hade sjösatt fortsatte att vara i kraft . Möjligheten för motparter att låna i kronor mot säkerhet på längre löptid än normalt, liksom att låna i dollar, fanns således kvar under stora delar av året. Det gällde också möjligheten att låna i mot säkerhet i nyutgivna företagscertifikat. Även Riksgälden stödde bankernas och bostadsinstitutens finansiering på medellång sikt genom det så kallade garantiprogrammet. De banker som anslöt sig till detta program kunde ge ut statsgaranterade obligationer. utlåning i kronor och dess finansiering, miljarder kronor -400 -300 -200 -100 0 100 200 300 400 jul -08 okt -08 jan -09 apr -09 jul -09 okt -09 jan -10 -400 -300 -200 -100 0 100 200 300 400 Lån i SEK Finjustering Riksbankscertifikat Läget på de finansiella marknaderna förbättrades . Ett tecken på att likviditetsproblemen i det svenska banksystemet minskade var att fler banker valde att placera den likviditet som de fick genom att låna kronor i i så kallade riksbankscertifikat till reporänta (se diagram 9). Bankerna agerade således annorlunda än i ett tidigare skede av krisen då de i stället hade placerat merparten av sin likviditet på konto i till en ränta som låg under reporäntan. Genom att placera sin likviditet på konto i hade bankerna omedelbar tillgång till likviditet för att kunna täcka eventuella underskott i sina löpande betalningar. När möjligheterna att hitta finansiering på marknaderna förbättrades minskade efterfrågan på stödåtgärder både i världen och i . Efterfrågan på de lån som gav svenska banker möjlighet att finansiera sin utlåning till företag i mot säkerhet i nyutgivna företagscertifikat upphörde helt. började penningmarknaden i dollar fungera bättre, och det blev mer fördelaktigt för bankerna att låna på marknaden. När marknadsräntorna sjönk under nivån för minimiränta för lån i amerikanska dollar (se diagram 10) visade bankerna inte längre något intresse för att låna den amerikanska valutan av (se diagram 11). Diagram 10: Tre månaders och minimiränta för lån i amerikanska dollar, procent 0 1 2 3 4 5 -07 mar -08 jun -08 sep -08 dec -08 mar -09 jun -09 sep -09 dec -09 3 m Den minskade efterfrågan på stödåtgärder i världen ledde till att flera centralbanker annonserade att de inlett en avveckling av vissa åtgärder. I avvecklade den lånefacilitet som gav bankerna möjlighet att finansiera sin utlåning till företag genom att låna i . beslutade att lånefaciliteten i dollar skulle upphöra. Samma månad höjdes räntepåslaget på lånefaciliteterna i kronor till rörlig ränta för att på så sätt rikta bankernas intresse mot att låna på marknaden och därmed inleda en naturlig avveckling av dessa faciliteter. uppgick bankernas lån i till . Merparten av dessa var lån med fast ränta som erbjudit bankerna i penningpolitiskt syfte (se avsnittet Ett fast penningvärde prisstabilitet). Stocken av obligationer med statsgaranti var som högst och uppgick då till . minskade den till . Värdet på den utelöpande stocken av statsgaranterade obligationer och utlåning uppgick sammantaget till (se diagram 12). Diagram 11: utlåning i dollar och dess finansiering, miljarder kronor -300 -200 -100 0 100 200 300 jul -08 okt -08 jan -09 apr -09 jul -09 okt -09 -300 -200 -100 0 100 200 300 Swapavtal Valutareserv Dollarutlåning Utlåning Finanisering Anm. Uppgifterna om finansieringen av utlåning i dollar är tillgängliga endast i svenska kronor. Därför anges utlåningen omräknat till kronor. Diagram 12: utlåning och upplåning garanterad av Riksgälden, miljarder kronor 0 100 200 300 400 500 600 700 800 900 jul -08 okt -08 jan -09 apr -09 jul -09 okt -09 jan -10 0 100 200 300 400 500 600 700 800 900 Emissioner garanterade av Riksgälden utlåning Källor: Riksgälden och . Beredskap för likviditetsstöd i utländsk valuta utlåning i dollar till svenska banker finansierades dels med lån via ett swapavtal med Federal Reserve, dels med hjälp av valutareserven (se diagram 11). förlängde swapavtalet med för att kunna fortsätta låna dollar i utbyte mot kronor. Dessutom hade swapavtal med på respektive i , vilka kompletterade de finansiella stödinsatserna från () och andra långivare. Avtalen gav centralbankerna i dessa länder möjlighet att vid behov låna utländsk valuta av . ingick också ett swapavtal med i i syfte att förbättra den estniska möjligheter att värna den finansiella stabiliteten i . Det isländska swapavtalet löpte programenligt ut vid utgången av 2009. utvidgade vidare sitt åtagande att bidra till en aktiv handel med IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR). Därutöver bedömde att det är rimligt att , i enlighet med en överenskommelse inom EU, medverkar i finansieringen av andel av den planerade förstärkningen av IMF:s resurser. sökte godkännande för sitt bidrag till denna förstärkning, vilket består av en utfästelse om ett tillfälligt lån på som motsvarar andel. Om godkänner denna utlåning ökar det kraven på att vara beredd att ge likviditetsstöd i utländsk valuta. Det tillfälliga lånet ska kunna bidra till IMF:s finansiering i avvaktan på en tiodubbling av New Arrangements to Borrow (NAB) en komplettering av IMF:s ordinarie finansieringsresurser där kommer att svara för det svenska kapitalåtagandet. Dessa åtaganden i utländsk valuta motsvarade och ställde stora krav på beredskap i valutareserven. uppgick guld- och valutareserv till , varav ett belopp motsvarande använts som säkerhet vid upplåningen av dollar som lånats ut till svenska banker. Den tillgängliga delen av valutareserven uppgick alltså till . Av dessa skulle dock endast ha funnits kvar om de aktuella åtagandena hade infriats, vilket var lägre än bedömning av de svenska bankernas refinansieringsbehov på kort sikt. Detta givet att skulle fortsätta att låna dollar av Federal Reserve. Den totala upplåningen av dollar från Federal Reserve motsvarade . För att upprätthålla beredskap för de olika åtagandena beslutade direktionen att förstärka valutareserven genom att via Riksgälden låna upp utländsk valuta till ett värde som motsvarar . Medan upplåningsprocessen pågick lånade tillfälligt av ECB via det swapavtal som de två centralbankerna tidigare undertecknat. Förstärkningen av valutareserven är temporär och bör enligt direktionens beslut avvecklas när all extraordinär utlåning från har upphört och andra statliga åtgärder med anledning av krisen avvecklats. träffade också ett avtal om möjligheter att i särskild ordning låna internationell valuta av (). Åtgärder vidtagna av under den finansiella krisen För en komplett redovisning av åtgärder som genomförde se webbplats . förlänger tillsammans med flertalet andra länder swapavtal med Federal Reserve. Avtalen innebär att länderna kan låna amerikanska dollar i utbyte mot annan valuta. erbjuder lån med längre löptid och till rörlig ränta. Lånen lämnas dels mot vanliga säkerheter , dels mot säkerheter i form av företagscertifikat . Minimiräntan på dessa lån sätts till den genomsnittliga reporäntan under lånets löptid med ett påslag på . tecknar swapavtal med , Eesti . får tillbaka det utbetalade likviditetsstödet till i samband med att Ålandsbanken köper denna bank. utökar antalet penningpolitiska motparter genom att fler finansiella institut får möjligheten att bli begränsad motpart och därmed får tillgång till tillfälliga lånefaciliteter. erbjuder lån i svenska kronor med löptid och mot säkerhet. Minimiräntan på dessa lån sätts till den genomsnittliga reporäntan under lånets löptid med ett påslag på . förlänger det swapavtal som ingicks med , , . ger rätt att låna mot lettiska lats om och när behov uppstår. förstärker valutareserven genom att besluta om att låna upp motsvarande . beslutar att låna av ECB. Det är ett tidigare swapavtal med ECB om att låna euro i utbyte mot svenska kronor som används för att låna upp valutan. förlänger tillsammans med flertalet andra länder swapavtal med Federal Reserve. erbjuder i penningpolitiskt syfte lån till fast ränta mot säkerhet med löptid . förlänger återigen det swapavtal som ingicks med . Utlåningen mot säkerheter i företagscertifikat upphör. erbjuder i penningpolitiskt syfte ett andra lån mot säkerhet till fast ränta med en löptid . Lånet från ECB återbetalas. erbjuder i penningpolitiskt syfte ett tredje lån mot säkerhet till fast ränta med en löptid på ungefär . höjer minimiräntan på lån till rörlig ränta. Påslaget utöver den genomsnittliga reporäntan höjs till på lån med tre till sex månaders löptid och till för lån med tolv månaders löptid. Utlåningen i amerikanska dollar avvecklas. Bedömningar av den finansiella stabiliteten bedömde att de svenska bankernas motståndskraft förbättrades i takt med att de finansiella marknaderna gradvis började fungera bättre och konjunkturutvecklingen stärktes. Den positiva utvecklingen var möjlig tack vare att bankerna förbättrade sin kapitalsituation till exempel genom nyemissioner. Det var också viktigt att myndigheterna fortsatte att tillhandahålla stödåtgärder. Bankerna stod dock fortfarande inför stora kreditförluster. Svenska banker hade tillräckligt med kapital för att möta stora förluster bedömde att likviditetsriskerna för bankerna hade minskat . likviditetsstöd och det statliga garantiprogrammet för upplåning, liksom andra myndigheters åtgärder, hade bidragit till detta. På de finansiella marknaderna var dock känsligheten för enskilda störningar fortsatt stor. Bankernas möjligheter till finansiering kunde därför påverkas om förtroendekrisen skulle få förnyad kraft.