frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — Kommittén har fokuserat på uppföljningen av arbetet med samordnade observationssystem i den arktiska regionen (Sustainable Arctic observing network, SAON), EU:s arktiska policy, rapporten om sjötransporterna i regionen (Assessment) och implementeringen av rekommendationerna i denna samt en fortsatt diskussion om behovet av ett bindande avtal för den arktiska regionen. Kommittén följde även Arktiska rådets möte i och kunde med tillfredsställelse konstatera att det råder samsyn om möjligheterna och utmaningarna i regionen. Kommittén har vidare fortsatt att stötta verksamheten vid det arktiska (, UA). Kommittén har även som en uppföljning av resolutionen från gjort en översyn av sina arbetsformer och mot bakgrund av detta beslutat att inrätta en post som vice ordförande för kommittén. I övrigt bedömde kommittén att det inte fanns någonting i det nuvarande regelverket som begränsade kommitténs möjligheter att bedriva den verksamhet man önskar. Som en del av kunskapsinhämtandet med anledning av diskussionerna om ett bindande avtal för arrangerades i anslutning till kommitténs möte i ett seminarium om FN:s konvention om havsrätt (Unclos) och dess tillämpning i den arktiska regionen. 9:e parlamentariska arktiska konferensen Den 9:e parlamentariska arktiska konferensen äger rum i . Teman för konferensen kommer att vara: Hållbart utnyttjande av resurserna i regionen Utbildning och forskning samt arvet efter det internationella polaråret (IPY) Konsekvenserna av den smältande isen. Samarbetet i lanserades 1993, då , , , , , och vid en utrikesministerkonferens i undertecknade den s.k. Kirkenesdeklarationen som etablerade BEAC (). Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . undertecknade regionens landshövdingar, guvernörer och motsvarande representanter för regionens urfolk ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Syftet är att stödja och främja en hållbar utveckling i regionen. Det nordiska samarbetet har nära kontakter med och det parlamentariska , som består av ett nätverk. arrangerade i samarbete med norska den första parlamentarikerkonferensen i i . arrangeras konferensen och i det land som har ordförandeskapet i . Den 4:e parlamentariska i Den 4:e parlamentariska ägde rum i , , under det ryska ordförandeskapet i . Temat för konferensen var välfärd, kultur och utbildning samt miljö och stöd till ursprungsbefolkningen i . Bland öppningstalarna var vice president, riksdagsledamot (), som underströk vikten av att skapa en hållbar social och ekonomisk utveckling i . Från deltog även riksdagsledamöterna (), () och (). , som var en av föredragshållarna, berörde särskilt det ökade intresset för den nordliga regionen och hur detta påverkar befolkningen i regionen och då särskilt urfolken och deras levnadsvillkor. Konferensen avslutades med antagandet av en resolution (bilaga 5). Vid ett ministermöte i övertog ordförandeskapet i . avser under sitt ordförandeskap i särskilt uppmärksamma regionens potential för att arbeta i riktning mot en ekoeffektiv ekonomi en ekonomi där ekonomisk tillväxt, hållbart användande av naturresurser och arbete mot klimatförändringar hanteras på ett integrerat sätt. kommer att vara värd för nästa parlamentariska konferens . svenska delegation vald , fyllnadsval Ny delegation vald Kultur- och utbildningsutskottet, (), ersatte (), ersatte i Världen Världen i Det nordiska samarbetet är ett av världens mest omfattande regionala samarbeten. Det omfattar , , , och samt de självstyrande områdena , och . Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är en viktig partner i europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt i ett starkt . Det nordiska samarbetet vill stärka nordiska och regionala intressen och värderingar i en global omvärld. Gemensamma värderingar länderna emellan bidrar till att stärka ställning som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga regioner. har tidigare utarbetat ettåriga arbetsprogram. Från och med nu presenteras ett ramprogram, som gäller tills vidare. Ramprogrammet kompletteras av ett årligt ordförandeprogram, som det land som fungerar som ordförande för utarbetar. Utöver detta har de fem fackutskotten sina egna årliga arbetsprogram. Avsikten är att ge större möjligheter för ordförandelandet att sätta sin prägel på den nordiska agendan under ordförandeåret. Vår vision för det nordiska samarbetet De nordiska länderna samarbetar för att driva frågor av gemensamt intresse för nordborna. Samarbetet bygger på den värdegemenskap som finns i de nordiska samhällena. Samarbetet ska stärka integrationen mellan länderna och främja regionens inflytande i EU och internationellt. lägger agendan för det nordiska samarbetet. Detta ska ske i nära samverkan med de nationella parlamenten och de självstyrande områdena, samt med . ska hålla hög profil i de parlamentariska samarbetsorganen och utveckla sitt samarbete med och dess relevanta utskott. Kulturen har ett värde i sig. Kultursamarbetet är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Med konst och kultur kan man öka kännedomen om de nordiska länderna också utanför och därmed skapa bättre förutsättningar för internationellt samarbete och globala satsningar. En gemensam satsning på konst och kreativa kompetenser har stor betydelse för som global föregångsregion. Det nordiska samarbetet förutsätter som regel konsensusbeslut. Detta gäller utan undantag för . En konsekvens av detta är att det nordiska land som vill minst, bestämmer mest. vill se mer dynamik i det nordiska samarbetet och rekommenderar därför att går in för opt out-principen, dvs., de länder som vill kan gå vidare trots att ett land motsätter sig. Vi vill stärka den nordiska välfärden Den nordiska välfärdsmodellen har gett många goda resultat. Den har skapat trygga och solidariska samhällen. Välfärdsmodellen är en väsentlig förklaring till att de nordiska länderna placerar sig i världstoppen då man jämför både internationell konkurrenskraft och hållbar utveckling. vill utveckla den nordiska välfärden och stärka medborgarsamhället. Vi måste klara av de utmaningar som globaliseringen medför och bidra till att dess frukter fördelas så rättvist som möjligt. Den nordiska välfärdsmodellen ska fortsättningsvis värna om grundläggande värden såsom demokrati, frihet, rättvisa, jämlikhet, tolerans och pluralism. De nordiska länderna ska utveckla stabila och flexibla arbetsmarknader som garanterar en hög sysselsättningsgrad och goda möjligheter till fortbildning och omskolning. Vi vill arbeta för god utbildning på alla nivåer. Bildning och kunskap är viktiga både för individens självförverkligande och för att ska klara sig i den globala konkurrensen. Vi vill utveckla våra samfundsstrukturer så att de bidrar till att reducera sociala och ekonomiska olikheter. Vi ska utveckla våra samhällen så, att kvinnor och män har jämlika möjligheter att inneha ledande poster i sådana branscher och fack som är könsuppdelade. Detta förutsätter bl.a. bättre möjligheter för papporna att ta ut föräldraledighet. En ökad immigration av arbetskraft är nödvändig för att vi ska kunna producera de varor och tjänster våra välfärdssamhällen behöver. Vi vill arbeta för en god integration av invandrarna i våra samhällen. Vi vill arbeta för att våra invånare får en god och människovärdig vård i livets alla skeden. Vi vill påverka globaliseringen Många av de utmaningar och möjligheter globaliseringen innebär kan inte lösas av ett enskilt nordiskt land. Ett ännu mer integrerat och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna ska därför ges högsta prioritet. I samarbete ska de nordiska länderna utnyttja den internationella konkurrensen till att stärka den nordiska välfärdspolitiken. Satsningar på utbildning, forskning och utveckling, innovation och förnyelse samt flexibilitet ska skapa en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. De nordiska länderna ska aktivt påverka processen så att fördelarna fördelas globalt så rättvist som möjligt. De nordiska länderna ska fortsatt spela en aktiv roll för att minska utsläppen av växthusgaser. Ökade satsningar på klimat- och energiforskning, höjd energieffektivitet och ökad användning av förnybara energikällor ska vara prioriterade områden. Det globaliseringsprojekt som initierat och som har satt i gång ska förverkligas. Vi vill öka mobiliteten i Vi vill värna om individens och näringslivets fria rörlighet i . Vi vill ha ett gränslöst och dynamiskt , som kan möta globaliseringens utmaningar och trygga de nordiska ländernas konkurrenskraft och välfärd. Vi vill avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och förhindra att nya uppstår. Vi förutsätter en bättre koordinering och harmonisering av lagstiftningen i de nordiska länderna. Vi driver på Nordiska ministerrådets pågående arbete med avskaffandet av gränshinder och förväntar oss konkreta och snabba resultat. Vi vill rädda havsmiljön Vi vill arbeta för att de nordiska haven blir rena med en rik biologisk mångfald, anpassade till de enskilda havens särförhållanden. Vi vill att alla näringar både land- och havsbaserade ska ha goda möjligheter att utöva sin verksamhet så, att de respekterar den övergripande ekologiska målsättningen för havsområdena. Vi vill att såväl invånare som turister med hjälp av en välplanerad infrastruktur ska ha goda möjligheter till berikande upplevelser i de nordiska havsmiljöerna. Vi vill att utsläpp av farliga kemiska ämnen ska stoppas och att radioaktivt avfall inte leds ut i haven. Vi vill aktivt bidra till att Helcom:s handlingsplan för genomförs. Detta förutsätter bl.a. stärkta möjligheter för projektutveckling och finansiering av miljöinvesteringar i samtliga . Vi vill påverka så att den fokuserar på hållbar utveckling i regionen för att garantera en gynnsam utveckling av miljö. EU:s och maritima planer ska implementeras så att de är skräddarsydda för förhållandena i , m.m. Vi vill ha restriktiva regler för fartygstrafik och offshoreverksamhet i de nordliga områdenas sårbara havsmiljöer. De nordiska länderna ska arbeta för en bättre miljö i havsområdena och besluta om nödvändiga skyddsåtgärder, enskilt, tillsammans och i regionala och internationella forum. Klimatförändringarnas inverkan på havsmiljöerna ska analyseras och inarbetas i skyddsprogram och i ramvillkoren för näringar såsom fiskeri, jord- och skogsbruk. Klimatförändringarna ska beaktas i den fysiska planläggningen och vid utbyggandet av infrastrukturen vid havsområdena. Mottagningsfaciliteter för fartygens toalettavfall bör etableras i Österjöns hamnar. Den ökande fartygstrafiken ska göras säker genom teknisk utveckling av fartyg och navigationssystem. Havsområdenas miljötillstånd och biodiversitet ska kontinuerligt granskas och rapporteras, så att utvecklingen till ett rent hav med ett rikt växt- och djurliv kan följas. Vi vill ge den Nordliga dimensionen innehåll Den Nordliga dimensionen är en gemensam politik för fyra jämbördiga parter: EU, , och . Den Nordliga dimensionen ska fungera som en politisk plattform för att främja samarbete för hållbar utveckling, välstånd och säkerhet i . Samarbetet med , särskilt nordvästra , ska ha en viktig roll i den Nordliga dimensionen. Den Nordliga dimensionen ska kunna fungera som ett både politiskt och praktiskt ramverk för en skärpt samordning och samverkan mellan olika slags aktörer i . Vidare ska det ske en nära samordning mellan den Nordliga dimensionen och för . Vi vill stärka vidareutvecklingen, konkretiseringen och den politiska förankringen av den Nordliga dimensionen, t.ex. genom att stärka kontakter och samarbete med relevanta utskott i . Vi vill vidareutveckla det praktiska samarbetet med parlamentariska organ och andra politiska aktörer i , särskilt nordvästra , kring frågor inom den Nordliga dimensionens långsiktiga prioriteringar. Vi vill att samarbetet inom den Nordliga dimensionen ska medverka till ökad samordning och minskad överlappning mellan aktörer verksamma inom . Vi vill att det sker en nära och konkret samordning mellan den Nordliga dimensionen och för . Vi vill ha ett effektivare nordiskt språksamarbete I skenet av den växande internationaliseringen vill vi ha en språkpolitik som stärker de nordiska språken. Vi vill att de nordiska språken ska vara starka och levande. Vi vill att alla nordbor ska kunna kommunicera på något av de tre skandinaviska språk som lärs ut i samtliga nordiska länder. Vi vill därför främja internordisk språkförståelse och språkkunskap. Bättre språkförståelse gör det nordiska samarbetet effektivare och mer intressant. Deklarationen om nordisk språkpolitik, antagen , måste följas upp och implementeras. De nordiska undervisningsministrarna bör utarbeta en handlingsplan som ska garantera en samlad, långsiktig och effektiv insats för språkpolitiken. Regeringarna i verkställer planen och arbetar för att förbättra den nordiska språkgemenskapen. Det nya Nordplus Nordiska Språk- och Kulturprogrammet utformas så, att elevernas och lärarnas grannspråksförståelse stärks och att intresset och förståelsen för den nordiska kulturen och de nordiska språken stimuleras. Projektet i skolan/lärarutbildning i ska fortsätta och byggas ut så, att språkpiloterna kan handleda lärarkolleger och vara pådrivare av utvecklingen mot en bättre och effektivare undervisning i grannspråken. Undervisningen i grannspråk i skolan förstärks och inleds tidigare. Tyngdpunkten i undervisningen läggs på att lära sig tala. De samhällsbärande nordiska språken ska vara synliga i det offentliga livet, såsom tv och film. Internordiska ordböcker, också i elektronisk form, ska utarbetas. Svenskt presidentskap i 2009 Vid 60:e session i valdes riksdagsledamoten () till ny president för 2009. Vid sessionen valdes också riksdagsledamoten () till vice president. Det nya presidentskapet uttalar att det nordiska samarbetet är än viktigare i en globaliserad värld. har antagit ett långsiktigt ramprogram i världen världen i för sitt arbete . Med det som utgångspunkt vill vi under det svenska presidentskapet lyfta fram: GEMENSKAP vi har en historisk, kulturell och språklig gemenskap som vi ska värna om. GRANNSKAP , , nordvästra och utvecklingen av den nordliga dimensionen. GLOBALISERING som en global föregångsregion syftande till en utveckling där alla kan dra nytta av globaliseringen. stärka parlamentarikernas inflytande i budgetprocessen effektivisera organisationen till nytta för det nordiska samarbetet förbättra dialogen mellan och öka förankringen av det nordiska samarbetet i våra nationella parlament öka samarbetet med frivilligorganisationerna. Historien, språket och kulturen binder oss samman. Vi har ett nära samarbete med frivilligorganisationer som t.ex. De nordiska länderna samarbetar för att driva frågor av gemensamt intresse för nordborna. Samarbetet bygger på en värdegemenskap. Samarbetet ska stärka integrationen mellan länderna och vara till nytta för medborgarna. att avlägsna gränshindren mellan våra länder så att det blir lättare för både människor och företag att röra sig, bosätta sig, arbeta och etablera sig över gränserna att bevara och utveckla den nordiska gemenskapen och den nordiska språkförståelsen. Detta vill vi göra under ordförandeskapet vara pådrivande i arbetet med att avskaffa gränshinder och bevaka att nya inte uppstår genom en bättre koordinering och harmonisering av lagstiftningen i våra nordiska länder markera genom att arrangera sommarmöten i /med tyngdpunkt på avskaffande av gränshinder tillsammans med Ungdomens Nordiska råd arbeta för en bättre språkundervisning i skolan tillsammans med Språkskolan i /samarbeta för att öka språkförståelsen tillsammans med i Fokus arrangera ett seminarium, framtid eller historia?, för att öka kunskapen om medverka i ett seminarium om den nordiska språkförståelsen arrangerat av , Biskops och i Fokus. Grannskapet är våra grannländer runt samt nordvästra . Det regionala samarbetet har fått en alltmer central position i det nordiska samarbetet och . Det gäller både bilateralt närområdessamarbete med våra grannar och aktivt deltagande i bredare regionala samarbetsstrukturer, inte minst inom ramen för den Nordliga dimensionen. att ska ha en aktiv roll i Östersjösamarbetet, i Västnorden, i Arktis- och samt i ett fördjupat samarbete med att den Nordliga dimensionen ska fungera som en politisk plattform för att främja samarbetet för hållbar utveckling, miljö, välstånd och säkerhet i ; samarbetet med , särskilt nordvästra , spelar här en viktig roll att stärka demokratiutvecklingen i grannskapet. Detta vill vi göra under ordförandeskapet vidareutveckla och stärka det praktiska samarbetet med parlamentariska organ och andra politiska aktörer i grannskapet anta en gemensam arbetsplan mellan och tillsammans med den svenska och i Fokus arrangera ett seminarium om och Internationella polaråret 20072008 arrangera seminarium i tillsammans med BA och medverka i rundabordsmöte med ryska parlamentariker delta i Parlamentariskt forum för den Nordliga dimensionen delta i den 4:e parlamentariska delta i den 18:e parlamentariska . Globaliseringen är en utmaning och en möjlighet för det nordiska samarbetet och kan inte lösas av ett enskilt nordiskt land. Därför är ett ännu mer integrerat och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna av högsta prioritet. att påverka globaliseringsinitiativet och ge det ett konkret innehåll genom satsningar på utbildning, forskning och utveckling, entreprenörskap samt innovation och förnyelse för att skapa en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. att rådet i sin helhet, såväl presidium som utskott, aktivt ska arbeta för att ska bli en föregångsregion i en globaliserad värld; alla samarbetsområden kan bidra till ett starkt och konkurrenskraftigt . Detta vill vi göra under ordförandeskapet påverka ministerrådet och våra regeringar så att vi får en gemensam nordisk insats vid klimattoppmötet och en gemensam nordisk profilering både inför och under mötet medverka i statsministrarnas Globaliseringsforum tillsammans med NIB och NEFCO arrangera ett seminarium inför klimattoppmötet tillsammans med arrangera ett seminarium om klimatförändringen i norra och dess betydelse för den säkerhetspolitiska utvecklingen i regionen tillsammans med i Fokus och andra aktörer arrangera ett seminarium om utökat säkerhets- och försvarssamarbete i . Fremstillinger, rekommandationer og interne beslut 28-01-2009/17-04-2009/25-06-2009/30-09-2009/27-10-2009 Fremstillinger vedtaget af Præsidiet januar Felles nordisk artsdatabank i kampen mot å utryddelsen av plante- og dyrearter (A 1443/miljø) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at fortsætte og fordybe det nordiske samarbejde om de forskningsmæssige og forvaltningsmæssige aspekter af naturovervågning; blandt andet med henblik på at sætte alle lande i stand til at udarbejde og jævnligt opdatere nationale rødlister at samarbejde om og udvikle økonomiske og juridiske værktøjer og virkemidler til sikring af landenes biologiske mangfoldighed at samarbejde om at nøje overvåge udviklingen i forekomsten af fremmede, invasive arter i at samarbejde i de internationale fora, herunder Biodiversitetskonventionen, IUCN og EU, om at fremme ambitiøse, globale målsætninger og at fremme dertil hørende virkemidler for at bevare den biologiske mangfoldighed efter 2010 (A 1442/miljö och A 1446/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at senest den 31. færdiggøre en ambitiøs miljø- og klimapolitik for Nordisk Ministerråds egen virksomhed, hvad angår resurseforbrug, energiforbrug, affaldshåndtering, principper for anskaffelser og indkøb, rejseaktivitet, drift af sekretariater og institutioner mm. Miljø- og klimaarbejdet skal afpasses efter de specifikke forhold for organisationen, og det skal tilrettelægges således, at udgangspunkterne og målsætningerne for de forskellige delområder defineres, ligesom der beskrives en metode til opfølgning og overvågning af målopfyldelsen Utvikling av tiltak mot spredning av tuberkulose/ multiresistent tuberkulose og HIV/AIDS i Nordvest- (A 1465/velferd) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd å jobbe videre med å målrette tiltak som kommer fram gjennom konferansen to Combat Communicable Diseases (HIV/TB) in the North-West of og kanalisere det videre arbeidet gjennom Den nordlige dimensjonens partnerskap for helse og livskvalitet, og deres ekspertgruppe på HIV/AIDS, tuberkulose og multiresistent tuberkulose (A 1456/miljø) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at nøje følge og støtte de videre arbejde med udredningen af det internationale havmølleprojekt på i Østersøen at i muligt samarbejde med BASREC og enkeltlande rundt om Østersøen udarbejde vindatlas og at undersøge potentialerne i at etablere store vindmølleparker på et antal egnede lokaliteter i Østersøen og at etablere kombinerede, generelt fungerende regionale transmissionsløsninger i forbindelse hermed Bedre reparasjonsberedskap for det nordiske kraftnettet (A 1457/miljø) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at etablere et udbygget fællesnordisk samarbejde om beredskabsplanlægning og reparationsberedskab for den nordiske elsektor og at sikre, at dette beredskab forankres tydeligere hos myndighederne og at der fastsættes nationale mål for arbejdet (A 1448/presidiet) rekommanderer de nordiska ländernas regeringar att öka samarbetet de nordiska länderna emellan, både i form av lokaler som ansvarsområden, vad gäller konsulär och diplomatisk närvaro i andra stater och på andra kontinenter Nordisk handlingsplan for medarbejder- og brugerdreven innovation indenfor den nordiske globaliseringsstrategien (A 1462/næring) att inom den gemensamma nordiska handlingsplanen för innovations- och näringspolitik 20102013 fokusera på: ett stärkt samspel mellan näringsliv, forskare, användare (konsumenter) och producenter om erfarenheter och utvecklingspotential för medarbetar- och användardriven innovation med särskilt fokus på utveckling av bättre vä färdstjänster och klimat- och energilösningar fastlägga behov och möjligheter för, samt sätta igång forskningssamarbete i inom specifika områden för medarbetar- och användardriven innovation i samarbete med arbetsmarknadens parter bidra till att utveckla möjligheterna för en arbetsplatskultur på nordiska arbetsplatser som främjar medarbetar- och användardriven innovation Rekommandationer som godkänts av under den 61:e session Nordiska ministerrådets planer og budget for 2010 (B 263/presidiet) att öka anslaget för 2-2251-2 Konst- och kulturprogrammet med att öka anslaget för 1-2205-2 för med att inom ramen för 2-2251-2 Konst- och kulturprogrammet öronmärka för den nordiska biblioteksveckan att inom ramen för 1-2203-1 Dispositionsmedel kultur öronmärka för Orkester att inom ramen för 3-3301-1 Projektmedel miljö öronmärka för Östersjöaktiviteter i förhållande till BSAP att inom ramen för 2-2505-1 Dispositionsmedel Utbildning och forskning öronmärka för forskning om Frafald (betingat av beslut i MR-U ) Mer ressursvennlig fiskeri og forbud mod dumping av fisk (A 1471/miljø) rekommanderar de nordiske landes regeringer at arbejde for fælles nordiske indspil til den pågående revision af EUs fælles fiskeripolitik; indspil, der bygger på reguleringer, der styrker et lønsomt og lovligt fiskeri på grundlag af de enkelte fiskebestandes bæreevne eksempelvis minimering af udsmid, større kontrol med ulovligt fiskeri, etablering af lukkede områder for fiskeyngel, sikring af lønsomhed i erhvervet (næringen) og forbedrede rammebetingelser for kystfiskeriet samt spørgsmålet om regionalisering af fiskeriforvaltningen at arbejde for, inden for rammerne af den eksisterende fælles fiskeripolitik, at minimere graden af udsmid til et absolut minimum gennem straks at afvikle eller omforme EUs uhensigtsmæssige kvoteordninger, der indebærer et uacceptabelt spild af resurser og potentielle fødevarer at, i forbindelse med arbejdet med EUs kommende Østersø-strategi, indføre et umiddelbart virkende stop for udsmid af fisk i Østersøen