frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — Klimatfrågan, finanskrisen och roll i EU var framträdande teman. Förslaget om att etablera ett informationskontor i och att minska budget ledde till engagerade inlägg från medlemmarna men även från andra deltagare. Medierna uppmärksammade den svenske historikern förslag om en nordisk union med syfte att vitalisera det nordiska samarbetet. Förslaget avvisades av de nordiska statsministrarna vid en presskonferens. Däremot stöddes tanken på ett utökat och tätare samarbete på flera områden. (Debatterna finns återgivna i sin helhet i det tryckta protokollet eller på .) Nordiskt toppmöte roll i EU betydelse i EU, klimatfrågan och finanskrisen var aktuella ämnen för toppdebatten. Även Östersjöstrategin, och insatser i vår omvärld när det gäller försvars- och säkerhetspolitik berördes under mötet. I debatten deltog i huvudsak de nordiska statsministrarna och ländernas oppositionsledare. () öppnade toppmötet med att framhålla att samarbetet mellan de nordiska länderna och EU fördjupats. Enligt finns det ingen motsättning mellan nordiskt samarbete och samarbetet i EU, dessa samarbeten kompletterar i stället varandra. Hon menade att i ett alltmer utvidgat EU blir regionernas samarbete viktigt. EU:s påverkan på arbete blir tydligt vid konstaterandet att av de propositioner som läggs fram är en följd av beslut i EU. Olyckligtvis kan implementeringen av EU:s direktiv i våra enskilda länder skapa nya gränshinder inom . Avslutningsvis konstaterade att uppgift är att identifiera frågor av stort intresse för ett eller flera av de nordiska länderna. statsminister inledde i egenskap av EU:s ordförande med att det nordiska samarbetet utgör en viktig del i EU-samarbetet. Fem frågor framhölls som viktiga i en nordisk-europeisk kontext, nämligen klimatfrågan, finanskrisen, arbetet med Östersjöstrategin, insatser i vår omvärld samt ansökan om medlemskap i . Statsministern ansåg att de nordiska länderna gemensamt kan bidra till ett bra förhandlingsresultat vid i . Han menade också att de stora effekterna av klimatförändringarna på är något som gemensamt måste lyfta fram. Östersjöstrategin handlar om att öka konkurrenskraft, riva handelshinder och förbättra utsatta miljö. påpekade att har en viktig roll i att få strategin på plats med sina resurser, expertis och kunskaper om projektarbete. När det gäller finanskrisen måste det finnas ett gemensamt europeiskt ansvar. Den fjärde frågan som belyste var vikten av insatser i vår omvärld. påpekade att det blivit tydligt att ett samarbete med andra är en grundförutsättning för framgång. Avslutningsvis ville statsministern lyfta fram ansökan om medlemskap i . medlemskap skulle ytterligare stärka röst i unionen inom nordiska kärnområden som hållbar resursutvinning, förnybar energi, miljö och jämställdhet. På samma sätt som vi behövs i EU, behöver även vi EU menade han. I samma anda som framhöll de övriga statsministrarna i sina anföranden betydelsen av nordisk samverkan i EU-samarbetet. från ifrågasatte det nordiska samarbetet med tanke på att genomgått en turbulent kris utan stöd från de nordiska grannländerna. Oppositionsledaren () ansåg att jobben och klimatet måste prägla det nordiska samarbetet men också hållning till och utveckling i det europeiska samarbetet. pekade på jobbkrisen som en följd av finanskrisen och framhöll den politiska debattens betydelse för att utveckla den nordiska modellen och för att kunna möta finanskrisens utmaningar. Avslutningsvis menade att den nordiska modellen är viktigare nu än den varit på . Den nordiska modellen med ett rättvist skatteuttag och en generell gemensam sektor, dvs. en stark syn på den gemensamma fördelningen, har inte varit ett hinder utan i stället en förutsättning för vår ekonomiska utveckling och vårt klimatansvar menade hon. Samarbetsministrarnas redogörelse för resultatet av det isländska ordförandeskapet 2009 Den isländska samarbetsministern inledde generaldebatten med en redogörelse för de viktigaste resultaten och aktiviteterna under det isländska ordförandeskapet. Gränshindersarbetet hade intensifierats genom överenskommelsen om att sätta frågan på dagordningen i alla ministerråd. En huvudsatsning var att förbättra ungas förståelse av nordiska språk. Ett led i att förstärka språkförståelsen var lanseringen av webbsidan för barn och unga med namnet förr och . En arbetsgrupp inom ministerrådet för kultur hade utvärderat den kulturreform som inleddes . Etablering av ett kulturpartnerskap i den Nordliga dimensionen skulle beslutas av EU . I finanskrisens fotspår hade fokus varit på att stärka institutionerna, och ett led i arbetet var etablerandet av Välfärdscenter (NVC). för handel, energi och regional politik hade utarbetat ett nytt handlingsprogram för perioden 20102013 för att öka andelen hållbar energi, utveckla gröna drivmedel och höja energieffektiviteten i transportsektorn. Inom miljöområdet hade ministerrådet också aktivt bidragit till handlingsplanen för , och ett nordiskt åtgärdspaket hade iordningställts inför klimattoppmötet i . Stor vikt lades även fortsättningsvis på demokratiutvecklingen i . Detta kom till uttryck genom stöd till NGO-projekt i och partner från nordvästra och . hade tagits upp på ministerrådets agenda, då det från landets sida funnits ett intresse för samarbete om forskning och innovation inom kultur, klimat, miljö och energi. Jämställdhetsfrågan är och förblir en viktig punkt i det nordiska samarbetet. I den efterföljande debatten betonade att det var bra att man nämnt samarbetet med NGO:er och , men påminde om att man inte fick glömma bort Ungdomens Nordiska råd. uttryckte en önskan om ett närmare samarbete mellan presidiet och samarbetsministrarna, särskilt när det gäller globaliseringsarbetet där man enligt henne inte nått varandra tillräckligt. (), som representerade , efterfrågade närmare samarbete mellan och men påminde också om behovet av en större förankring i de egna parlamenten. () och den konservativa gruppens förslag om att minska budgeten ledde till debatt mellan den konservativa och den socialdemokratiska gruppen. Partigrupperna var överens om att det fanns ett behov av genomlysning av projekt men däremot inte om att minska budget. Under rubrikerna Arktisk politik och naturresurser, Gränshinder, Energi och klimat, Människohandel och jämställdhet, Forskning och utbildning samt Hälsa, kultur och samhälle var rådets medlemmar talesmän för sitt utskott eller partigrupp. Deltagarna var eniga om nackdelarna med EU:s nuvarande fiskepolitik. () pekade speciellt på att dumpningsproblematiken måste lösas och att det krävdes en gemensam ram i EU med tydliga mål kring en ekosystembaserad fiskeriförvaltning som är långsiktigt hållbar, ekologisk, ekonomisk och socialt bärkraftig. EU har en viktig roll när det gäller att bevara, skydda och utveckla framhöll (). () pekade på angelägenheten av att rådet driver på Arktiska rådets arbete med genomförandet av riktlinjer och rekommendationer. Hon menade också att bör gå före EU i frågan om fiskeripolitiken. () var talesman för den svenska delegationens förslag om att hålla en internationell konferens om utvecklingen i den arktiska regionen. poängterade i sammanhanget att man inte ska glömma invånarna i de arktiska trakterna, då fokus ofta ligger på naturresurserna. Under punkten Människohandel och jämställdhet kommenterade () ministerrådets skriftliga redogörelse om bekämpande av människohandel och pekade speciellt på vikten av att se på handeln för slavliknande arbete. () poängterade vikten av att det praktiska arbetet i tull, polis och andra myndigheter fungerar för att förhindra handeln. () pläderade för förslaget om nolltolerans mot narkotikahandel i våra länder. () framhävde det goda initiativet i Handlingsplanen för bättre sundhet och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet medan () uttryckte oro för den ökade arbetslösheten och () vädjade till den norska regeringen om att trycka på den i syfte att prioritera klimatsmart infrastruktur. () pekade på vikten av att utskottsförslaget om uppföljning av kulturreformen genomförs. () ville även i fortsättningen se skydd av upphovsrätten på Internet, medan () ansåg att upphovsrätten bör moderniseras. Hon anförde också att utvecklingen av dataspel i bör fortsätta. På utbildnings- och forskningsområdet fanns enighet om mer forskning om polära lågtryck och om att man bör satsa på kultur och kreativa ämnen i skolan. () var inte nöjd med ministerrådets ambitionsnivå i Handlingsprogrammet för det nordiska energisamarbetet 20102013 när det gäller de nordiska ländernas samarbete för att minska de egna klimatutsläppen. efterfrågade mer samarbete och samarbete i ett tidigare skede mellan och ministerrådet när det gäller globaliseringsinitiativet. efterlyste också en handlingsplan för om utfallet i inte uppfyller dess förväntningar och mål. Den svenska samarbetsministern och ordförande för redogjorde för de gränshinder som man löst och för nya initiativ samt för de förbättringar som man åstadkommit på samarbets- och informationsområdet. Debatten efteråt handlade främst om att samordningen mellan de nordiska länderna måste bli bättre när EU-direktiv ska implementeras eller när ett av våra nordiska länder ska anta ny lagstiftning som kan beröra andra nordiska länder. efterfrågade ett individperspektiv på gränshindersfrågor. Gränshinderforum fick beröm för sitt arbete, men det påpekades också från flera håll att arbetet bör fortsätta och få större fokus . (I övrigt se avsnitt 7 om presidiet och utskotten.) Debatt om fördjupat utrikes- och försvarssamarbete utrikesminister var talesman för utrikesministrarna och försvarsminister presenterade försvarsministrarnas redogörelse. inledde med att framhålla att det varit ett händelserikt år, inte minst på grund av den ekonomiska krisen, men även på grund av de enskilda nordiska ländernas ledarskap i viktiga internationella organisationer som EU och . Tyngdpunkten hade legat på att ytterligare förstärka samarbetet på utrikes- och säkerhetsområdet genom fokus på rapport och de 13 förslag som anges däri. På utrikesministrarnas möte i underströks betydelsen av att gemensamt bidra till stabilitet i och i dess närområden. Ett ökat samarbete skulle stärka det nuvarande europeiska och euroatlantiska samarbetet. betonade vikten av att stödja och stärka ländernas nuvarande samarbete inom Nato, EU och . När det gäller Stoltenbergrapporten hade ministrarna lovat att ta upp alla rapportens förslag till vidare behandling, däribland utvecklingen i den arktiska regionen, träning av den nordiska civil- och polisstyrkan, nätsäkerhet samt kampen mot organiserad brottslighet. Det sistnämnda prioriteras högst av alla projekt. Man undersökte även möjligheten av ökat nordiskt samarbete om övervakning av det isländska luftterritoriet. hade påbörjat en undersökning om ytterligare samarbete om näringslivsfrågor, representation och kulturfrågor som en följd av Stoltenbergrapporten. hade varit koordinator för det nordisk-baltiska samarbetet, vilket inneburit ett mycket positivt samarbete mellan de nordiska och de baltiska utrikesministrarna. Häkämies inledde med att konstatera att de senaste årens utvidgade och fördjupade försvarssamarbete hade ett brett stöd av både politiker och allmänhet. Målet för samarbetet var enligt Häkämies att stärka delegaternas nationella försvar, undersöka gemensamma områden för potentiell samverkan och främja effektiva gemensamma lösningar. hade samarbetet om bl.a. försvarsmateriel, internationell krishantering och fredsbevarande insatser fungerat väl. Genom gemensamma insatser för en säkerhetssektorreform hade de nordiska länderna även framgångsrikt stött uppbyggnaden av långsiktig stabilitet och säkerhet bl.a. på västra och i . hade man utvidgat samarbetet till att omfatta en utveckling av operativa kapaciteter. Man hade även analyserat möjligheten till ytterligare fördjupning av samarbetet, och 140 områden identifierades som fruktbara för ökat samarbete. Några konkreta framsteg på försvarsområdet var den nordiska stridsgruppen (NPG) där är en lednation, samarbetet inom ramen för ISAF i och samarbete inom sjöövervakning. Det nordiska stödet riktade sig till EASBRIG i , och stöd gavs exempelvis inom ramen för krishanteringsutbildning och skapandet av sjö- och kustövervakning. Sammanfattningsvis försökte man möta utmaningar både globalt och regionalt. Den stora utmaningen var att kunna bibehålla ett trovärdigt modernt och kostnadseffektivt försvar, när de nationella resurserna minskar. I den efterföljande debatten uppstod ordväxling främst mellan baltiska församlingens ordförande och representanter för den konservativa gruppen om etablering av ett informationskontor i huvudstad . Adomenas ifrågasatte planerna och menade att det var fel tidpunkt och form för att bedriva demokratiutveckling. Både () och () förespråkade samarbete med ambassaderna och andra organisationer för uppbyggnaden av ett kontor. (), Europarådsdelegationen i , lyfte fram möjligheten av ett samarbete med , som öppnat ett informationskontor i . Överenskommelse fanns inom om att man även i fortsättningen bör arbeta för demokratiutveckling i , men om detta ska ske genom etablering av ett eget informationskontor eller genom samarbete med andra organisationer skapade oenighet bland deltagarna. Rekommendationen om att öppna ett informationskontor i antogs dock av senare under sessionen. (För mer information se avsnitt 7 Presidiet och utskotten.) De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme Under frågetimmen var de svenska ledamöterna mycket aktiva. samarbetsminister fick svara på fyra frågor. (), (), (), (), (), () samt () ställde frågor till samarbetsministrarna. Frågorna berörde en utredning om en fast förbindelse mellan och , danska familjers rätt att låta barnen gå i skola i trots att de bor i , snabbtåg mellan och , friluftsverksamhet för barn, barnfattigdom i kontra övriga samt Nordjobb som ett verktyg för att bryta ungdomsarbetslösheten i . 2009 tilldelades den danske regissören och producenten för filmen . Motiveringen för priset var följande: är en vild, visuellt vacker och chockerande våldsam film om sorg, vrede och skuld. Filmen är störande och rörande i sin utforskning av kaoset som invaderar de två huvudpersonernas liv efter att deras unga son har dött. Detta är en passionerad berättelse om känslornas och naturens irrationella krafter som varken förnuft eller kognitiv terapi kan bemästra. Den raserar gränserna mellan den inre och yttre verkligheten när den tränger djupt in i personernas innersta väsen. Med en total frihet i sitt uttryck iscensätter parets (mar)dröm så exakt som möjligt och spelar skoningslöst på rubbandet av den ömtåliga könsbalansen i deras förhållande. Med perfekt bildspråk, utmärkta skådespelare och en mångfald kulturella referenser placerar Antichrist det cinematiskt, psykologiskt och fysiskt välbekanta i en utmanande, obekant kontext. Ur detta visionära verk stiger ett konturlöst mörker, en isande ensamhet och smärta som primalkraften för mänsklig överlevnad. På sitt omisskännliga och djupt personliga sätt ifrågasätter konventionella religiösa tankar och angriper accepterade rationella och kontrollerande ambitioner och driver därmed tittarna mot randen av sina djupaste rädslor. 2009 tilldelades den norske författaren för verket Jeg forbanner tidens elv (Jag förbannar tidens flod). Motiveringen till priset lyder: I romanen beskriver huvudpersonen sina upplevelser och sitt fragmenterade arbete med minnen av flera livskriser i den egna familjen. I ett poetiskt och långsamt språng förmedlar hur svårt det är att få sagt det som känns viktigast att säga till varandra. 2009 tilldelades den finske musikern och stjärnklarinettisten . Motiveringen till priset lyder: är en extraordinär virtuos på sitt instrument klarinetten. Hans uttryck präglas av flexibilitet och en positiv spelmansglädje han är en musikant i ordets finaste betydelse. I sin genre är han en banbrytande förnyare av solokonsertformen, vilket har medfört ett samarbete med åtskilliga nutida kompositörer, vilkas verk han senare har uruppfört. Också som kammarmusiker har han utforskat konstmusikformer ut över den klassiska. natur- och miljöpris tilldelas ett nordiskt företag, en nordisk organisation eller person som på ett föredömligt sätt har fått människor att röra sig ute i naturen, och som har skapat en ökad förståelse för naturens betydelse i all allmänhet samt för fysisk och psykisk hälsa. Svenska I Ur och Skur tilldelas priset med följande motivering: I Ur och Skur är ett lysande exempel på en verksamhet som bidragit till barnens välmående och förståelse för naturen i då allt fler upplevelser förmedlas online. I Ur och Skur bedrivs i stort sett uteslutande med utomhuspedagogik barnens, och även institutionernas, närhet till naturen är därmed central. I Ur och Skur är en föredömlig modell för hur man, genom upplevelser i naturen, kan bidra till barnens välmående. Det är en modell som med fördel kan inspirera till liknande verksamhet, som det redan finns andra exempel på, i hela . Prissumman för samtliga pris är . 7 Presidiet och utskotten presidium består av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör representeras i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att verksamheten samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Presidiet behandlar också budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Svenska representanter i presidiet har varit (), () och (). Vid sessionen 2008 valdes till president i och till vice president. Fokus har legat på att stärka den nordiska konkurrenskraften i en globaliserad värld och att öka samverkan på klimatområdet. De nordiska statsministrarna har betonat att globaliseringen är en stor utmaning och därför av hög prioritet i det nordiska samarbetet. Ett av huvudmålen med rådets globaliseringsaktiviteter har varit att nå fram till ett gemensamt agerande inför det internationella klimatmötet i . Det regionala samarbetet har haft en central position i det nordiska samarbetet. Det gäller både bilateralt närområdessamarbete med våra grannar och ett aktivt deltagande i bredare regionala samarbetsstrukturer som t.ex. inom den Nordliga dimensionen. Östersjösamarbetet, med särskilt fokus på arbetet för att rädda miljö, och samarbetet i de nordligaste områdena och , med tyngdpunkten på klimatfrågorna, har prioriterats högt. Detta gäller även det bilaterala samarbetet med och de tre baltiska länderna. Stor vikt har också lagts vid det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Diskussioner har förts om angående nordiskt samarbete om utrikes- och säkerhetspolitiken. Diskussionerna har bl.a. lett fram till en rekommendation om utökat försvarssamarbete. Ett annan viktig fråga, som alltid står på dagordningen för det nordiska samarbetet, är arbetet med att avlägsna gränshinder mellan våra länder och underlätta för både människor och företag att röra sig, bosätta sig, arbeta och etablera sig tvärs över gränserna. Rådets presidium har också behandlat ett förslag om ändring av ordförandeskapsrotationen i och (A 1468/presidiet). Förslagsställarna önskade en ordning där rådets och ministerrådets ordförande kommer från samma land. Ordförandeskapet i de bägge organisationerna cirkulerar i länderna på årsbasis. Rådets presidium beslöt att föreslå rådet att inte företa sig något med anledning av förslaget. I ett medlemsförslag, väckt av () och (), föreslås ett ökat nordiskt ambassadsamarbete. De nordiska ländernas regeringar rekommenderas att öka samarbetet, både i form av lokaler och ansvarsområden, vad gäller konsulär och diplomatisk närvaro i andra stater och på andra kontinenter (framställning nr 6/2009). Förslagsställarna tar sin utgångspunkt i att konsulär och diplomatisk närvaro i andra länder är förenat med stora kostnader. I presidiets betänkande över medlemsförslaget anförs att regeringarna visat en positiv vilja och genomfört konkreta åtgärder för att stärka och stödja ett nordiskt ambassadsamarbete. Samverkan och samordning kan möjliggöra en kostnadseffektiv lösning av den nordiska diplomatiska och konsulära representationen i vissa länder. Presidiet har tillsammans med miljö- och naturresursutskottet behandlat två medlemsförslag om miljöpolicy för och . I det ena förslaget, väckt av den vänstersocialistiska gröna gruppen, föreslås införandet av klimatkvoter vid flygresor. I det andra förslaget, väckt av mittengruppen, föreslås antagandet av en miljöpolicy för och . Presidiet och utskottet anförde i det gemensamma betänkandet att det var viktigt att och Nordiska ministerrådets verksamhet tog hänsyn till miljö och klimat, både för att nå goda miljöeffekter och för att förstärka trovärdigheten i arbetet kring dessa frågor. I rådets framställning yrkades att ministerrådet skulle ha utarbetat en ambitiös miljö- och klimatpolitik för den egna verksamheten (framställning nr 2/2009). beslöt också att rådet skulle hålla sig informerat om ministerrådets miljöarbete, i syfte att även för utarbeta en motsvarande miljöpolicy, samt att rådet borde betala CO2-avgifter för sina flygresor (internt beslut nr 1/2009). har därefter beslutat att som kompensation för flygresor inbetala en avgift till Nefco, ett samnordiskt miljöfinansieringsbolag vars primära syfte är att främja investeringar av nordiskt miljöintresse i . Vid sessionen i redogjorde ministerrådet för sina intentioner med en miljöpolicy för fortsatt reduktion av miljöbelastning och koldioxidutsläpp. (), ledamot av miljö- och naturresursutskottet, underströk vikten av att börja med sig själv när man vill åstadkomma en förändring. Därför är det viktigt att såväl som vidtar åtgärder i den egna organisationen. Samarbete med och etablering av ett nordiskt kontor i har tillsammans med arrangerat rundabordssamtal med politiker från parlamentet i och från oppositionspartier utanför parlamentet. Teman för dessa möten har varit klimat- och miljöfrågor, energifrågor och frågor med anledning av den ekonomiska krisen. Parlamentet i har bildat en särskild delegation för dialogen med . Samtliga möten har varit förlagda till , men planeras ett nytt rundabordssamtal förlagt till . I ett medlemsförslag, väckt av en norsk medlem i rådet, föreslogs upprättandet av ett kontor i . Förslagsställaren pekade på att ministerrådet genom olika stödordningar riktade mot unga människor och tillsammans med andra internationella organisationer spelat en viktig roll i utveckling. Han pekade också på de kontakter som hade med parlamentet och politiska partier utanför parlamentet. Vidare omtalades de informationskontor som upprättats i de tre baltiska länderna och i nordvästra och den betydelse de haft för utvecklingen. Presidiet delade förslagsställarens uppfattning och menade att ett kontor kunde få stor betydelse för genomförandet av olika samarbetsprojekt samt vara till stöd för att främja dialogen mellan oppositionen och de etablerade myndigheterna i och på så sätt gynna den demokratiska utvecklingen. Ett nordiskt kontor kunde vara ett fönster för . Presidiets betänkande väckte stor debatt under rådets session 2009, men efter omröstning beslöt rådet att anta en rekommendation om att etablera ett kontor i (rekommendation nr 15/2009). Utvecklingen i den arktiska regionen är högt prioriterad på den nordiska dagordningen, särskilt vad gäller klimatförändringen och effekten av denna på såväl miljön som befolkningen. Den geopolitiska utvecklingen i regionen ger anledning till ett intensifierat samarbete inom olika områden. Presidiet behandlade ett medlemsförslag, väckt av den svenska delegationen, om en internationell konferens om utvecklingen i den arktiska regionen.