frsrdg · GX04RRS10 · 2010-02-17 00:00:00 — har granskat fyra nordiska institutioner i enlighet med den s.k. domicillandsprincipen och varit revisor i det europeiska flygsäkerhetsorganet Eurocontrol och i den . Dessutom inleddes ett revisionsåtagande i form av medlemskap i revisionsstyrelsen för EU:s försvarssamarbete . är ordförande i (). Uppdraget är att leda arbetet med att utveckla internationella riktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International () och genomförs med hjälp av revisionsexperter från statliga revisionsorgan i ett sextiotal länder. och Asiatiska bidrar till projektets finansiering. har FAS slutfört utvecklingen av totalt 36 riktlinjer vilka godkändes av . En uppgift för FAS är att sprida kunskap om riktlinjerna. Arbetet med att informera och utbilda INTOSAI:s medlemmar inleddes . Därtill genomfördes en extern utvärdering, initierad av , av arbetet inom FAS. Utvärderingen drog genomgående positiva slutsatser om kvaliteten i såväl process som slutprodukter. Mot bakgrund av bland annat finanskrisen kommer vikten av globalt accepterade standarder för redovisning, finansiell rapportering och revision alltmer i fokus. har beslutat att tillämpa de nya riktlinjerna i sin årliga revision. Den kunskap skaffat genom arbetet i FAS är av stort värde för utvecklingen av vår egen årliga revision. Den internationella uppdragsverksamheten har bestått av dels ett uppdrag för som syftade till att utforma ett förslag till ny revisionsmyndighet för , dels en fortsatt revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). Tabell11: Kostnader och intäkter samt årets över underskott för Internationell uppdragsverksamhet 20092007, tkr De ökade kostnaderna för Omvärldsriktad verksamhet beror dels på högre aktivitetsnivå med personal från granskningsverksamheten och Internationella utvecklingssamarbetet inom Internationell revision, samverkan och kontakter, dels på satsningen på seminarieverksamheten. Den övriga avrapporteringen har minskat medan de externa kontakterna med departementen har ökat . Tabell 12: Kostnader och intäkter för omvärldsriktad verksamhet och för internationell uppdragsverksamhet 20092007, tkr Styrelsens behandling av granskningarna prövar fritt vilka beslut bör överväga med anledning av riksrevisorernas iakttagelser och rekommendationer. Styrelsen har initiativrätt till genom att den beslutar om framställningar (med förslag till riksdagsbeslut) och redogörelser (information till ). Styrelsens ställningstaganden föregås av en föredragning av granskningsrapporten som görs av den ansvariga riksrevisorn och projektgruppen. Därefter tar styrelsen ställning till huruvida initiativrätten ska användas. Vid nästkommande sammanträde tar styrelsen ställning till ett förslag till framställning eller redogörelse. Styrelsen har slutbehandlat 28 av effektivitetsrevisionens granskningar.6 I 22 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . Av de 22 initiativen hade 5 formen av framställning. Övriga 17 hade formen av en redogörelse. Styrelsen lade 6 granskningar till handlingarna. Tabell 13: styrelses behandling av granskningarna 20072009, antal Styrelsen har haft elva ordinarie sammanträden . Inför styrelsens möten hålls vid behov presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets sammanträden. Styrelsen har fullgjort sina författningsenliga uppgifter. Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningen av riksbank, Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisning och förslag till anslag på statsbudgeten för . Styrelsen har dessutom till överlämnat årliga rapport . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska ett vetenskapligt råd finnas vid . Rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Det vetenskapliga rådet har engagerats för diskussioner om granskningsrapporter och förstudier från effektivitetsrevisionen, och Riksrevisorernas årliga rapport. Projektgrupper har även föredragit pågående granskningar. Frågor som tagits upp har behandlat t.ex. kvalitet och val av metod. har i likhet med tidigare haft stort utbyte av det vetenskapliga rådets arbete. Rådet har sammanträtt . I och med årets sista möte har ledamöternas mandatperioder gått ut. Två ledamöter lämnade rådet redan tidigare . har arbetet med att rekrytera ett nytt råd inletts. Ledamöter har varit: , docent, i I detta kapitel redovisas de åtgärder som vidtagits i syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål och att utföra uppdrag. Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet7 valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. arbetar för att säkerställa en kompetensförsörjning som är anpassad till myndighetens mål och verksamhet. har arbetet med ledarförsörjningsstrategin fortsatt enligt plan. Vidare har den första delen av ett sammanhållet IT-stöd för myndighetens kompetensförsörjning tagits i bruk. Den enkät som 2008 riktades till medarbetarna resulterade i en handlingsplan med tre målområden och konkreta aktiviteter. För att säkerställa en långsiktigt hållbar kvalitet och nivå i verksamheten har myndigheten bland annat satsat på att rekrytera ett ökat antal disputerade. Personalomsättningen har minskat jämfört med föregående år, och antalet anställda ligger nästan på samma nivå som 2007. sammanfattande bedömning är att kompetensläget inom myndigheten är gott. Kartläggning, ledarförsörjning, rekrytering och arbetsmiljö har arbetet till stora delar fortsatt i enlighet med den beslutade ledarförsörjningsstrategin. Ledarutvecklingsinsatser har genomförts enligt plan. Ett ettårigt utvecklingsprogram för andra ledarbefattningar ansvariga revisorer och programansvariga har påbörjats . Introduktion av nytillträdda chefer har genomförts enligt strategin liksom karriärplanering för chefer vars förordnanden gått ut. Rekryteringarna har varit många, speciellt inom granskningsverksamheten, och har omfattat både nyexaminerade och erfarna revisorer. Totalt har 55 personer rekryterats . Inom effektivitetsrevisionen har särskild vikt lagts vid att öka antalet medarbetare med forskarkompetens. Den enkät till medarbetarna som skickades ut utgör ett viktigt underlag i myndighetens förändringsarbete. Resultatet ligger till grund för den handlingsplan som beretts tillsammans med arbetstagarorganisationerna i syfte att stärka attraktionskraft som myndighet, utveckla medarbetarnas kompetens och förbättra arbetsmiljön. Planen består av tre målområden: klargöra roller, ansvar och befogenheter, stärka kompetens och kommunikation samt samarbete och arbetsklimat. Aktiviteter enligt planen har bl.a. resulterat i en översyn av ansvar och befogenheter inom granskningsorganisationen, regelbunden uppföljning och utvärdering av granskningsstrategierna, inrättande av arenor för kompetensutveckling samt en ny mall för medarbetarsamtal. genomförs en uppföljning i form av en kortare enkätundersökning för att utvärdera om åtgärderna i handlingsplanen har haft önskad effekt. nyanställda erbjuds en introduktionsutbildning som är gemensam för hela myndigheten. För medarbetare inom årlig revision finns ett femårigt utbildningsprogram. Utbildningen för effektivitetsrevisionens medarbetare är inriktad mot strategiskt viktiga kunskaper som krävs inom effektivitetsrevisionens verksamhet. Kompetensutveckling inom årlig revision genomförde kurser enligt den femåriga utbildningstrappa som arrangeras . I utbildningen finns två prov inlagda, ett yrkeserfarenhet varvad med utbildning och ett . Utbildningen ska motsvara den som ges för revisorer inom privat sektor, men med fokus på det regelverk som gäller statlig verksamhet. Utbildningen syftar till att säkerställa att revisorerna inom årlig revision har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i arbetet. Provverksamheten genomfördes liksom tidigare i samarbete med . godkändes 3 av de 7 revisorer som genomförde prov 18. På grund av för få anmälningar genomfördes inte prov 2. Sedan utbildningen startade har 76 revisorer godkänts i prov 1 vid utgången av 2009. Av dessa har 30 revisorer även klarat prov 2. Inom den årliga revisionen fanns vid utgången av 2009 54 revisorer som klarat prov 1 eller prov 1 och 2, eller är auktoriserade revisorer. Tabell 14: Antal godkända vid prov Ansvariga revisorer har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsintyg. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Den interna utbildningen för effektivitetsrevisorer baseras på fastställda kompetensprofiler som omfattar personlig, kommunikativ, strategisk och yrkesteknisk kompetens. Utbildningen består av tre nivåer: grundutbildning, fortsättningsutbildning samt reflexion, träning, seminarier, studieteknik och internationellt utbyte. Tonvikten för utbildningarna är att de ska utgå från våra egna granskningar. Teori och övningar varvas och är den röda tråden i effektivitetsrevisionens kompetensutvecklingsstrategi. Viktiga kompetensområden att utveckla och behålla kompetens inom är revisionsmetodik, utredningsmetodik, projektarbete och kommunikation, såväl muntlig som skriftlig. genomfördes utbildningar inom områden som ekonomistyrning, projektarbete och utredningsmetod samt muntlig och skriftlig kommunikation. De utbildningar som har genomförts har varit inom projektutbildning: ett flertal metodkurser såsom utvärdering, utredningsmetodik, statistik och kvalitativ intervjuteknik. Flera kurser i revisionsmetodik har även genomförts, dels inom det riktade introduktionsprogrammet för effektivitetsrevisorer, dels kurser med praktisk träning i problemformulering. Därutöver genomfördes seminarier med externa experter och forskare för att tillföra fördjupade kunskaper om evidens, inom det förvaltningspolitiska området, samt seminarier om mål och resultatstyrning och internationellt arbete. Samverkan både mellanoch inom verksamhetsgrenarna syftar till att utnyttja medarbetarnas kompetens så effektivt som möjligt och bidra till att utveckla deras kompetens. Effektivitetsrevisorer deltar främst i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar, och årliga revisorer deltar när så är lämpligt i effektivitetsgranskningar. Årliga revisorer bidrar också till effektivitetsrevisionens verksamhetsplanering med insikter från sin granskning av de statliga myndigheterna. Möjligheter till kompetensutveckling tas också till vara när medarbetare deltar i internationella utvecklingssamarbete. Övriga internationella kontakter, bl.a. inom ramen för INTOSAI och EUROSAI, utnyttjas för omvärldsbevakning och kompetensutveckling utifrån granskningsverksamhetens behov. var 312 personer (inklusive tjänstlediga 337) anställda vid . Ökningen jämfört med föregående år beror på eftersläpningen i ersättningsrekryteringen efter anställningsstoppet 2008. TABELL 15: ANTAL ANSTÄLLDA PER DEN 31 DECEMBER 20092007 Nyrekryteringarna skedde , vilket förklarar att medelantalet anställda9 minskat till 324 (330). Personalomsättningen10 har minskat från till . har 47 personer, varav 12 visstidsanställda, slutat eller gått på tjänstledighet samt 6 personer gått i pension. 55 personer har rekryterats och 8 personer återkommit från tjänstledighet. Ytterligare 18 personer har anställts för visstid. Sjukfrånvaro och åtgärder för att förebygga ohälsa Den totala sjukfrånvaron är oförändrad jämfört med föregående år. Andelen långtidssjuka uppvisar en mindre ökning. Flertalet av de långtidssjuka var tillbaka i tjänst. TABELL16: SJUKFRÅNVARO 20092008, PROCENT Anställda -29 år Av total sjukfrånvaro avser: Andel långtidssjuka () Andel långtidssjuka av total ordinarie arbetstid** * I förhållande till total ordinarie arbetstid. ** Total sjukfrånvaro i procent multiplicerad med andel långtidssjuka () i procent. Åtgärder för att förebygga ohälsa Arbetsgivaren fortsätter att subventionera en del av kostnaden för olika friskvårdsaktiviteter för att uppmuntra medarbetarna att kontinuerligt motionera. erbjöds även samtliga anställda, mot en viss avgift, massage på arbetsplatsen. En planerings- och vaccinationsinsats genomfördes av för att möta hotet från den nya influensan A(H1N1). Dessutom erbjöds all personal en årlig influensavaccinering hos företagshälsovården. Efter fjolårets satsning på balansprofiler erbjöds medarbetarna en traditionell hälsoundersökning vid företagshälsovården. Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv* Avgiftsintäkter som ej disponeras Antalet årsarbetskrafter (st.) Medelantalet anställda (st.) * Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamheten. ** Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 509 tkr. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Redovisning mot anslag (tkr) Årets tilldelning enligt anslags- direktiv Utnyttjad del av medgivet över-skridande Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag Utgiftsområde 26 anslag 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig anslagsavräkning, 112 Anslagskrediten för anslag 1:15 uppgår till 8624 tkr och för anslag 1:5 till 1200 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet, 254 Övriga inkomster Redovisning mot bemyndiganden (tkr) Anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag, utgiftsområde 7 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Ökning () av kortfristiga fordringar Ökning (+) av kortfristiga skulder Förändring av myndighetskapital hänförligt till övergångseffekten Kassaflöde från/till drift Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar Ökning/Minskning av statskapital med medel som erhållits från/tillförts statsbudgeten Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Förändring av fordringar och skulder Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Minskning av myndighetskapital som tillförts statsbudgeten Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Summa medel som tillförts för finansiering av transfereringsverksamhet Kassaflöde från/till transfereringsverksamhet FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början Ökning (+) av kassa och bank Ökning (+) av tillgodohavande RGK Ökning (+) av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel (Belopp redovisas i tusental kronor där inte annat anges.) redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och (ekonomiadministrationslagen). Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Maskinella avrundningar kan ge smärre differenser vid summeringar. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut avgift för årlig revision. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa11 som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Driftkostnader per årsarbetskraft, årsarbetskrafter och medelantal anställda som redovisas i Sammanställning över väsenliga uppgifter har beräknats enligt allmänna råd till 2 kap. 4 § förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Myndighetens gemensamma kostnader fördelas utifrån antalet personer12 på kärnverksamhetens enheter. Dessa kostnader tillsammans med de enhetsgemensamma kostnader som uppstår på respektive enhet fördelas enligt förbrukade timmar inom verksamhetsgrenarna. Omställningskostnader ingår inte i fördelningen. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetens ledning (inklusive styrelsen och Vetenskapliga rådet) och administration, lokaler, utrustning, inventarier, utbildningskostnader, förvaltningskostnader samt kostnader för verksamhetsutveckling m.m. Enhetsgemensamma kostnader är ledning och administration av verksamheten på enhetsnivå, kursavgifter och övriga personalkostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbetet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Med anledning av den nya verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen från föregående år fördelats om varför en jämförelse med årsredovisningen inte i alla delar är möjlig. Jämförelsetalen har räknats om i alla kostnadstabeller, undantaget tabell 11 Kostnader och intäkter samt årets över/underskott för internationell uppdragsverksamhet 20092007, vilken inte har påverkats. tillämpas kostnadsmässig anslagsavräkning av verksamhetskostnader i enlighet med riksdagsbeslut bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30 och regeringsbeslut Fi2009/4428. Som anläggningstillgångar redovisas Balanserade utgifter för utveckling, Rättigheter och andra immateriella tillgångar, Förbättringsutgifter på annans fastighet samt Maskiner, inventarier, installationer m.m. som har ett anskaffningsvärde på minst 10tkr och en beräknad ekonomisk livslängd som uppgår till lägst . Immateriella anläggningstillgångar ska ha ett värde på lägst 100 tkr för att utgiften ska aktiveras. Avskrivning sker från den månad som tillgången tas i bruk. Balanserade utgifter för egenutveckling. En individuell bedömning av ekonomisk livslängd görs. Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringarna har tagits upp till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalat. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa en s.k. brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bl.a. periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger 50tkr. har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension, chefspension och förordnandepension. Övriga avsättningar har även gjorts för personalrelaterade kostnader. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter enligt 18§ ekonomiadministrationslagen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Ränteintäkter avseende räntekontot i Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Kostnader för personal har ökat främst p.g.a ökade avsättningar för pensioner och delpensioner. Övriga driftkostnader har ökat med 8656 tkr jämfört med föregående år. Ökningen beror främst på ökad användning av extern kompetens med 7576 tkr. Räntekostnader avseende lån i Avgifter för årlig revision projekt finansierat med balanserat kapital avseende uppdragsverksamhet avräknas anslag i driftverksamheten kostnadsmässigt. Därmed uppstår ingen kapitalförändring av periodiseringar i driftverksamheten. Balanserade utgifter för utveckling Korrigering av tidigare års avskrivningar Balanserade utgifter för utveckling har skrivits ner med 387 tkr som en följd av förändrad ekonomisk livslängd för en tillgång. Av utgående saldo utgörs tkr av pågående utvecklingsarbete. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Upplupna intäkter årlig revision Uppbördsmedel som betalats till Medel från räntekonto som tillförts inkomst-titel Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Skulder avseende anslag i räntebärande flöde Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har avräknats mot anslag Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto i Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomsttitlar Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto i Summa Avräkning med statsverket Konst som överförts från Avgiftsfinansierad verksamhet, Viss årlig revision Årets kapitalförändring föregående år Avgiftsfinansierad verksamhet, Internationella uppdrag Årets kapitalförändring föregående år Reglering av avgiftsöverskott mot inkomsttitel Årets kapitalförändring föregående år Anslagsavräkning av övergångseffekt motsvarande balanserat kapital Överföring av ej anslagsavräknad semesterlöneskuld till fordran statsverket Korrigering av övergångseffekt m.m. Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser Övriga avsättningar, 944 tkr, utgörs av reservering för personalrelaterade kostnader. Beviljad låneram är 30miljoner kronor. Semester- och löneskuld inkl. avgifter har en viktig roll när det gäller internationella biståndsinsatser avseende institutionsuppbyggnad och korruptionsbekämpning. Insatserna löper ofta varför bemyndigats att ingå åtaganden som medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser. Utestående åtaganden som täcks av redan anvisat anslag uppgår till . Uppgifter om styrelseledamöter, suppleanter och ledande befattningshavare ska enligt 7 kap. 10 § i föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och redovisa uppgifter relaterat till styrelseledamöter, suppleanter och ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. ska för dessa personer uppge uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska vidare redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalats ut under räkenskapsåret och de framtida åtaganden som avtalats för var och en av styrelsens ordinarie ledamöter och suppleanter vid myndigheten som utsetts av regeringen. Uppgifter om andra uppdrag UPPGIFTER FÖR ORDINARIE LEDAMÖTER FÖR 2009 12, u.p.a., ordf. (fr.o.m. 2009-11-02) UPPGIFTER FÖR SUPPLEANTER FÖR 2009 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, v. ordf. () Miljö och vatten , ordf. för., ordf. AB hotell- och utbildningscentrum, ordf. Offentliga sektorns särskilda nämnd (fr.o.m. 2009-09-10) UPPGIFTER FÖR RIKSREVISORERNA FÖR 2009 Stiftelsen, jurister, samhällsvetare och ekonomer, styrelseledamot Ersättningar och förmåner som betalats ut (belopp anges i kronor) framtida åtaganden avser ledande befattningshavare.