frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 61:e session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 2 delegation och presidentskapet 20097 6 61:a session i 7 Presidiet och utskotten32 8 Den parlamentariska Östersjökonferensen60 9 Den parlamentariska arktiska konferensen63 10 Den parlamentariska Barentskonferensen65 i världen Världen i Norden68 Svenskt presidentskap i 200972 Fremstillinger, rekommandationer og interne beslut75 First Northern Dimension Parliamentary Forum103 Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt tre självstyrande områden , och . inrättades 1952 och 1971. Den grundläggande ramen för samarbetet är . har 87 medlemmar valda av respektive parlament. utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet lägger fram inför rådet. På den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller de nordiska ländernas regeringar. Rådet kontrollerar också att regeringarna genomför de av rådet antagna rekommendationerna eller informerar om skälen för att en rekommendation inte genomförs. har ett omfattande samarbete med andra regionala parlamentariska organisationer, inte minst i närområdet. har tidigare utarbetat ettåriga arbetsprogram. beslöt rådet att presentera ett ramprogram i Världen Världen i , som gäller tills vidare. Ramprogrammet kompletteras av ett årligt ordförandeprogram, som det land som fungerar som ordförande för utarbetar. Utöver detta har rådets fem fackutskott sina egna årliga arbetsprogram. Avsikten är att ge större möjligheter för ordförandelandet att sätta sin prägel på den nordiska agendan under ordförandeåret. Motsvarande sker på ministersidan där också ordförandelandet presenterar sina prioriteringar i ett särskilt program. Vid 60:e session i valdes riksdagsledamot () till rådets president och riksdagsledamot () till vice president. Det nya presidentskapet underströk det nordiska samarbetets vikt i en globaliserad värld. Med det ovan nämnda ramprogrammet som utgångspunkt valde det svenska ordförandeskapet att särskilt lyfta fram: Gemenskap vikten av att värna vår historiska, kulturella och språkliga gemenskap och stärka integrationen mellan våra länder till nytta för medborgarna Ambitionen är att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna så att människor och företag kan röra sig, bosätta sig, etablera sig över gränserna samt bevara och utveckla den nordiska gemenskapen och den nordiska språkförståelsen. Delegationen har därför på olika sätt drivit på arbetet med att avskaffa gränshinder och bevaka att inte nya uppstår. Med anledning av hölls rådets sommarmöten i /med tyngdpunkt på avskaffandet av gränshinder. I skenet av den växande internationaliseringen behövs en språkpolitik som stärker de nordiska språken. Alla nordbor ska kunna kommunicera på något av de tre skandinaviska språk som lärs ut i samtliga nordiska länder. Deklarationen om nordisk språkpolitik, som antogs , måste följas upp och implementeras. Tillsammans med Språkskolan i , i Fokus och Ungdomens Nordiska råd har delegationen arrangerat en rad möten för att öka den nordiska språkförståelsen och kunskapen om . Grannskap samarbetet i , , nordvästra och utvecklingen av den Nordliga dimensionen Det regionala samarbetet har fått en alltmer central roll i det nordiska samarbetet. Det gäller både bilateralt närområdessamarbete och aktivt deltagande i bredare regionala samarbetsstrukturer. Ett första parlamentariskt forum för den Nordliga dimensionen ägde rum i med som värd. På dagordningen stod bl.a. behovet av samordning mellan den Nordliga dimensionen och för . Delegationen har under sitt ordförandeskap arbetat för att utveckla och stärka samarbetet med parlamentariska organisationer och andra politiska aktörer i närområdet. har en gemensam arbetsplan för och antagits, och rundabordssamtal har ägt rum mellan nordiska och ryska politiker och mellan politiker från och från , såväl från parlamentet som från oppositionen. Att stärka demokratiutvecklingen i grannskapet är en prioriterad uppgift. Diskussionerna har handlat om energieffektivitet och miljö och särskilt har Helcoms aktionsplan för diskuterats, inte minst dess implementering. Planen förutsätter stärkta möjligheter för projektutveckling och finansiering av miljöinvesteringar i samtliga . och hur den påverkar en hållbar utveckling i regionen är en annan fråga som varit föremål för diskussion. Globalisering som en global vinnarregion Globaliseringen är en utmaning och en möjlighet för det nordiska samarbetet och kan inte lösas av ett enskilt nordiskt land. Därför är ett än mer integrerat och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna av högsta prioritet. Det svenska ordförandeskapet har försökt påverka globaliseringsinitiativet och ge det ett konkret innehåll genom satsningar på utbildning, forskning och utveckling, entreprenörskap samt innovation och förnyelse för att skapa en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. arbetar för att ska bli en vinnarregion i en globaliserad värld men vill också påverka processen så att fördelarna fördelas globalt så rättvist som möjligt. Ett starkt och konkurrenskraftigt är målet. har aktivt arbetat för en gemensam nordisk insats vid klimattoppmötet i och för en gemensam profilering både inför och under mötet. De nordiska länderna ska fortsatt spela en aktiv roll för att minska utsläppen av växthusgaser. Ökade satsningar på klimat- och energiforskning, höjd energieffektivitet och ökad användning av förnyelsebara energikällor är fortsatt prioriterade områden. Svenska delegationen har arrangerat en konferens inför klimattoppmötet och tillsammans med ett seminarium om klimatförändringen i norra och dess betydelse för den säkerhetspolitiska utvecklingen i regionen. Tillsammans med i Fokus och andra aktörer arrangerades ett seminarium om utökat säkerhets- och försvarssamarbete i . Bakgrund var den rapport som tidigare försvars- och utrikesministern lagt fram om möjligheterna för ett stärkt nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete i ett perspektiv av . Utrikes- och säkerhetspolitiska frågor har varit högt prioriterade. Det svenska ordförandeskapet prioriterade också det parlamentariska inflytandet i den nordiska budgetprocessen, en fortsatt effektivisering av organisationen och en förbättrad dialog mellan och . En ökad förankring av samarbetet i de nordiska parlamenten stod fortsatt högt på dagordningen liksom samarbetet med frivilliga organisationer som t.ex. . Det nordiska samarbetets budget budget uppgår till 899, . beslutar om budgetramen medan , enligt , kan påverka innehållet i budgeten. ska, om inte särskilda skäl föreligger, genomföra de förslag till ändringar som rådet föreslår. har diskussioner förts om budgetprocessen. För att stärka det parlamentariska inflytandet föreslås att rådet ska komma in tidigare i budgetarbetet, framför allt vid framtagandet av budgetanvisningarna. Dialogen mellan ansvariga ministrar och rådets parlamentariker är också av stor vikt samt att fackutskotten involveras i budgetarbetet. De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel som gör bidraget proportionellt mot varje lands bruttonationalprodukt. andel i den nordiska budgeten är 31,. budget uppgår till ca . Pengarna används till rådsorganisationen och rådssekretariatets verksamhet. I budgeten ingår också överföringar till partistöd, Ungdomens Nordiska råd och till journaliststipendier. Samma fördelningsnyckel som för tillämpas. Såväl som Nordiska ministerrådets budget fastställs av de nordiska samarbetsministrarna respektive presidium med förbehåll för de nordiska parlamentens godkännande. svenska delegations budget uppgår till . innehar ordförandeskapet i . Vid den 61:a sessionen i valdes alltingsledamot till president och alltingsledamot till rådets vice president. Även det isländska ordförandeskapsprogrammet bygger på rådets långsiktiga ramprogram i världen Världen i och lyfter fram globaliseringens utmaningar och möjligheter. Programmet fokuserar på tre områden: säkerhet, välfärd och kultur samt hav, klimat och energi och slutligen internationella förbindelser. Svenska delegationen stöder det isländska ordförandeprogrammet om ett brett säkerhetssamarbete som t.ex. kampen mot organiserad brottslighet och människohandel, klassiska säkerhetsfrågor som Stoltenbergrapporten och ekonomi. fokusering på havet bl.a. genom Östersjösamarbetet liksom kultur och språk har också hög prioritet. Svenska delegationen vill för sin del understryka behovet av att fortsatt prioritera frågor som gränshinder, språkförståelse och jämställdhet. Arbetet för att utarbeta nationella handlingsplaner för implementeringen av Helcoms aktionsplan för kommer att prägla arbetsåret liksom arbetet för ett utökat säkerhets- och försvarssamarbete i och slutligen arbetet för att stärka det nordiska inflytandet i EU. 2 delegation och presidentskapet svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit () och vice ordförande (). I delegationens arbetsutskott har utöver ordföranden och vice ordföranden ingått (), (), () och (). Suppleanter i arbetsutskottet har varit (), (), (), som ersattes av () , och (). Delegationen har under verksamhetsåret hållit sju möten och arbetsutskottet fem möten. Delegationen har särskilt engagerat sig i frågor rörande Nordiska utvecklingsfondens (NDF) framtid, den nordiska språkförståelsen, och klimat samt naturligtvis en fortsatt fokusering på gränshinder. Delegationen har varit medarrangör till ett seminarium om äldreomsorgen i och om jämställdheten vid beslutsfattandet i de nordiska länderna. Vidare har delegationen uppmärksammat och det svenska ordförandeskapet för Barents Euro-arktiska råd 20092011. I anslutning till 61:a session i var svenska delegationen medarrangör till de nordiska som ägde rum i . Uppföljning och förankring av rekommendationer Svenska delegationens medlemmar har fortsatt aktivt följt genomförandet av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och nära följt hur de rekommendationer som sänts över till relevanta utskott behandlats. Delegationen har fortsatt arbeta efter principen att medlemmarna efter varje möte med lämnar en kort redogörelse i det nationella utskottet för de beslut som fattats och de diskussioner som förts. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat frågor som är av vikt för det nordiska samarbetet. Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har fortsatt en nära dialog med den nordiska samarbetsministern . Särskilt frågan om globaliseringsinitiativet och finansieringen av detta har varit i fokus men också den utredning som ambassadör gjorde som en uppföljning av strukturreformen inom 2005. Svenska delegationen arrangerade i nära samarbete med svenska kommittén för Internationella Polaråret och i Fokus ett avrundande seminarium om Internationella Polaråret 20072008 . I likhet med de seminarier som arrangerades 2007 och 2008 var fokus på den geopolitiska situationen i den arktiska regionen. Som ett resultat av seminarierna väckte svenska delegationen ett medlemsförslag om att i nära samarbete med ordförandeskapet i skulle arrangera en internationell konferens om utvecklingen i den arktiska regionen. Svenska delegationen har nära följt arbetet med att avlägsna existerande gränshinder och förhindra att nya gränshinder uppstår. Vid delegationens möte informerade Gränshinderforums ordförande, ambassadör , om det fortsatta arbetet. Han redovisade de gränshinder som lösts men pekade också på att nya gränshinder skapas, särskilt vid ländernas implementering av EU-direktiv. underströk särskilt att parlamentarikerna har en viktig roll som pådrivare i gränshindersarbetet. innehade ordförandeskapet för . Vid den 60:e sessionen i valdes riksdagsledamot () till president och riksdagsledamot () till vice president. antog ett långsiktigt ramprogram i världen Världen i för sitt arbete . Med ramprogrammet som utgångspunkt konkretiserade det svenska presidentskapet arbete i ett presidentprogram med fokus på: Gemenskap, Grannskap och Globalisering. Presidentprogrammet har haft inriktning dels på att konkretisera ramprogram, dels på att öka uppmärksamheten på nyttan av det nordiska samarbetet i . I arbetet med att uppmärksamma nyttan av det nordiska samarbetet i har i Fokus spelat en stor roll. Gemenskap den historiska, kulturella och språkliga gemenskapen Presidentskapet har verkat för att har varit pådrivande i arbetet med att avskaffa gränshinder och bevaka att nya inte uppstår genom att åstadkomma en bättre koordinering och harmonisering av lagstiftningen i de nordiska länderna. Rådet har i nära dialog med Gränshinderforum och de nordiska samarbetsministrarna uppmärksammat de gränshinder som finns och även vikten av att nya gränshinder inte skapas när ny lagstiftning införs. har särskilt pekat på behovet av att undvika att nya gränshinder skapas vid implementeringen av EU-lagstiftning. För att spegla och understryka den nära gemenskapen och den gemensamma historien mellan de nordiska länderna har presidentskapet verkat för att i olika sammanhang deltagit i markeringen av . Se avsnitt 3 Gemenskap. Ungdomens Nordiska råd (UNR) deklarerade att de i fortsättningen skulle använda engelska vid sina möten för att kunna förstå varandra. Detta uttalande satte fokus på den försämrade språkförståelsen i och gav som direkt resultat att stödet till tolkning till UNR:s möten utökades. Presidentskapet har i dialog med UNR verkat för att uppmärksamma och långsiktigt förbättra den nordiska språkförståelsen. Presidenten medverkade i seminariet 25 miljoner i potten om den nordiska språkgemenskapen som ägde rum på . En undersökning genomförd av visade på svenska ungdomars bristande kunskaper om de nordiska ländernas historia, politik och kulturliv. Presidenten medverkade i seminariet framtid eller historia? Vad vet svenska ungdomar om sina nordiska grannländer? Seminariet ägde rum på i Fokus. Presidenten har besökt övriga länders delegationer och parlament och även medverkat vid ett stort antal möten i Föreningarna regi. Grannskap , , nordvästra och utvecklingen av den Nordliga dimensionen Presidentskapet har verkat för att det praktiska samarbetet med andra parlamentariska organ och politiska aktörer i grannskapet har stärkts. I anslutning till i inbjöd ordförandeskapen för övriga parlamentariska organ i regionen till ett gemensamt möte om aktuella frågor och samarbetsformer. En gemensam arbetsplan för frågor av gemensamt intresse för och har antagits. Ett seminarium om finanskrisen och dess möjliga effekter på klimatarbetet arrangerades i med deltagande både från det vitryska parlamentet och från oppositionen. Presidentskapet besökte för att bl.a. bekanta sig med förutsättningarna för ett eventuellt inrättande av ett nordiskt informationskontor. Samarbetet med nordvästra har intensifierats under det svenska presidentskapet bl.a. genom ett utökat stipendieutbyte av ryska parlamentariker i de nordiska länderna och av nordiska parlamentariker i nordvästra . Ett rundabordssamtal mellan parlamentariker från och parlamentariker från statsduman, federationsrådet och nordvästra ägde rum i Khanty-Mansiysk . Vice presidenten medverkade vid den 4:e parlamentariska i . Presidentskapet har verkat för att ge en nordisk dimension till arbetet med och för att uppmärksamma utmaningarna för den arktiska regionen både på nordiskt och svenskt plan. Globalisering som en global vinnarregion syftande till en utveckling där alla kan dra nytta av globaliseringen Presidentskapet har verkat för att konkretisera statsministrarnas globaliseringsinitiativ och för att öka transparensen och effektiviteten i initiativet, bl.a. genom deltagande i statsministrarnas Globaliseringsforum och genom arbetet i presidiets budgetgrupp. Inför i (COP 15) har presidentskapet verkat för att och de nordiska ländernas regeringar samordnar sina insatser och driver de nordiska profilfrågorna gemensamt. Inför 61:a session i arrangerades i samarbete med Nordiska Investeringsbanken (NIB) och det svenska EU-ordförandeskapet en konferens med särskild inriktning på och den nordiska spetskompetensen inom bl.a. energiteknik. Presidentskapet har verkat för att konklusionerna i den rapport som lämnades till de nordiska utrikesministrarna av den tidigare norske utrikesministern diskuterats både av och i . Vidare har presidentskapet medverkat i ett seminarium i regi om den säkerhetspolitiska utvecklingen i den arktiska regionen mot bakgrund av klimatförändringen. utdelas och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del , och sex svenska journalister fick dela på stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i , bl.a. genom samarrangemang i form av frukostmöten och seminarier. På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där intar en särställning. Hallå är en informationstjänst som hjälper människor som hamnat i kläm mellan de nordiska ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vid flytt, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Genom regelbundna rapporter från Hallå får delegationen information om de problem människor stöter på när de rör sig över de nordiska gränserna. Som en uppföljning av det stipendieprogram för unga ryska politiker från nordvästra som ägde rum i och arrangerades en konferens för unga parlamentariker i nordvästra och i . I konferensen deltog för delegationens räkning () och från (). Från Ungdomens Nordiska råd deltog . Delegationen har fortsatt att stödja det arbete som görs inom ramen för manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande, våld mot kvinnor och för jämställdhet. Den Schleswig-Holsteinska lantdagen ordnar ett s.k. Kieler-Woche-Gespräch. svenska delegation har i uppdrag att för räkning utse en eller två deltagare i detta arrangemang. På grund av tidsskäl fanns ingen möjlighet till deltagande i från sida 2009. Det svenska ordförandeskapet i hade i sitt program tagit upp Gemenskap som en av tre huvudpunkter. Gemenskap syftar på den historia, de språk och den kultur som binder oss samman. I denna gemenskap ingår ett nära samarbete med frivilliga organisationer som t.ex. Nordiskt samarbete bygger på en reell gemenskap som är en sällsynthet i världen i övrigt. Den historiska gemenskapen har inte alltid varit fredlig utan inneburit både krig, unioner och områden som frigjort sig från andra nordiska länder. Det senare är något som ännu pågår när det gäller de inte helt självständiga områdena , och . Utvecklingen går mot större självständighet som den europeiska gemenskapen fördjupas. Men trots, eller kanske på grund av, detta är den nordiska tanken ännu levande, känslan av nordisk gemenskap blir ännu starkare i en globaliserad värld. Jämt har gått sedan och gick skilda vägar, vilket uppmärksammats på olika sätt i de båda länderna med det s.k. . Undervisning i de nordiska språken har minskat i , därför har rådet arbetat för att uppmärksamma den undervisning som ändå pågår och för att få till stånd en ökning av denna. Det har visat sig att kunskapsnivån om de nordiska grannländerna behöver ökas generellt och satsningar med detta syfte har gjorts. Avsikten med priset är att öka intresset för grannländernas litteratur och språk samt för den nordiska kulturgemenskapen. Meningen var att de nordiska verken som nominerades och tilldelades pris skulle läsas på originalspråket och att språken därmed skulle stärkas och kunskapen spridas. har intresset förskjutits till översättningar till det egna språket, däremot har själva litteraturen spritts och intresset för priset och för nordiska författare är fortsatt stort. har ändringar gjorts i bedömningskommitténs sammansättning så att åländska verk skrivna på svenska nu får större uppmärksamhet. Arbetet i med att stärka de nordiska språken fortsätter oförtrutet. Den första deklarationen om nordisk språkpolitik antogs av de nordiska undervisningsministrarna. Denna togs fram mot bakgrund av behovet av en ny nordisk språkpolitik som skulle säkra helhet och sammanhang i Nordiska ministerrådets språksatsningar. Utgångspunkten var att samhällsbärande språk förblir starka och levande och att det nordiska samarbetet också kan ske på de skandinaviska språken, dvs. danska, norska och svenska. Den första statusrapporten lades fram på rådets session 2009. kultur- och utbildningsutskott rekommenderade de nordiska regeringarna att anta en handlingsplan för att realisera deklarationens målsättningar liksom att prioritera språkförståelsen. Rådet följer noga regeringarnas arbete med språkpolitik. En viktig anledning till rådets intresse för språkpolitik är det engelska språkets tydliga genombrott som gemensamt språk mellan i synnerhet nordiska ungdomar. Situationen för den nordiska språkförståelsen i speciellt och har radikalt försämrats. I har undervisning i svenska i skolorna minskat i samma takt som intresset för EU-samarbetet har ökat. har numera egna universitet och ungdomarna behöver inte längre studera i eller , vilket är en av orsakerna till att intresset för andra nordiska språk minskat. Kommunikation på Internet, tv-kanaler och importerade filmer och en alltmer globaliserad värld har lett till behov av ett gemensamt internationellt språk, som just nu är det engelska språket. Detta visade sig tydligt för de nordiska parlamentarikerna när de meddelades att Ungdomens Nordiska råd avsåg att använda engelska som gemensamt språk. Anslaget till tolkning ökades därför för att ungdomarna skulle använda de nordiska språken. Tolkningskostnaderna för och Ungdomens Nordiska råd har ökat betydligt. Visserligen tolkas det när så behövs även till ryska och engelska, men huvudsakligen tolkas det mellan de skandinaviska språken och finska. tolkas det även till och från isländska. Det framhålls särskilt från finskt håll vikten av att fritt kunna uttrycka sig på sitt eget språk och att kunna förstå alla nyanser, framför allt i det danska språket som blir alltmer svårförståeligt för andra nordbor. Om vi blickar framåt och ser danska ordförandeskap i har det utlovats att språkfrågan ska vara i fokus . En språkkonferens ska anordnas . Det lyckade projekt som utförts med grundskollärare som språkpiloter kommer att få en fortsättning och det pekas på en nordisk litteraturkanon. Barn och unga kommer att vara den högst prioriterade gruppen för en språkkampanj om nordisk språkförståelse som är tänkt att leda till undervisning i nordiska språk och nordisk kultur. Arbetet i med att stärka den nuvarande nordiska gemenskapen fortsätter träget med syfte att behålla språkförståelsen och skapa bättre förutsättningar för människor i gränstrakter för att kunna leva och arbeta på olika sidor om gränserna. Gemenskapen över gränserna i upplevs som påtaglig av befolkningarna som önskar att vardagslivet kan pågå över de geografiska gränserna utan problem. har fokus satts på vikten av att avskaffa gränshinder och bevaka att inte nya hinder uppstår genom en bättre koordinering och med en större harmonisering när nya lagar stiftas i de nordiska länderna. Rådet har haft en nära dialog med Gränshinderforum och de nordiska samarbetsministrarna. har särskilt pekat på behovet av att undvika att nya gränshinder skapas vid implementeringen av EU-lagstiftning.