frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — Exempel på gränshinder som lösts av är att utländska vaktbolag kan verka i , fjärrvärme kan tas emot från grannländerna utan att betala miljöavgift, dispens kan ges för soptransporter och en gemensam nordisk märkning av mat har tagits fram. Arbete har påbörjats för en ny nordisk konvention för social trygghet. Planer finns på att bygga skollagstiftningen på att barn kan gå i skola där de är bosatta, vilket löser problemet för de s.k. gränsgångarna som arbetar i ett annat land än där de bor. Den politiska viljan att ta bort gränshinder har omsatts i handling nationellt. Med hjälp av Hallå , gränsregionala organ och enskilda medborgare informeras Gränshinderforum om problem och för dem vidare till myndigheter på båda sidor om gränsen. skildes och vägar åt av gemenskap, och blev det året ett autonomt storfurstendöme under det kejserliga . Detta blev startpunkten för och utveckling i riktning mot två demokratier. Samarbetet mellan de båda länderna upphörde dock inte utan fann nya former, vilket i sin bästa form kan noteras i gränsstäderna /. För att uppmärksamma genomfördes rådets sommarmöten i de norra delarna av , och samt det avslutande seminariet i /. Temat för seminariet var Att bo och verka i ett gränsområde möjligheter och problem, som visade upp en rad praktiska exempel på hur man löser problem över gränserna. Förutom Språkskolan med upptagningsområde både från den svenska och finska sidan finns ett flertal gemensamma samhällsfunktioner. Det svenska och finska språket lever parallellt hos befolkningen i vardagen. historia är levande i området, vilket var tydligt när generalrepetitionen av Krigsoperan visades i under besöket. Operan spelades upp växelvis på svenska, finska, ryska och meänkieli och behandlade händelserna 1809 i när de ryska trupperna hotade . i Fokus arrangerade tillsammans med och en rad andra aktörer Så in i nordiska kulturdagar. Arrangemanget ägde rum i i i samband med rådets 61:a session. erbjöds allmänheten en mängd olika kulturella aktiviteter med bl.a. litteratur, film, musik, miljö och mat från . () konstaterade i programförklaringen att kultursamarbetet i alltid haft en viktig identitetsskapande roll mellan länderna, och i en alltmer globaliserad värld är kultursamarbetet en viktig hörnsten för att skapa dialog mellan olika länder och kulturer. Vetskapen om att små språk måste skyddas och att det är viktigt att värna om möjligheten att kunna förstå varandra är av vital betydelse i synnerhet i gränstrakter. Svenska delegationen tog under i samarbete med Språkskolan i /fram skriften På gränsen/Rajalla med dikter och bilder av språkskolans elever. Skriften lämnades till samtliga deltagare vid 61:a session i . Tillsammans med Språkskolan i , i Fokus och Ungdomens Nordiska råd har den svenska delegationen även arrangerat en rad möten för att öka den nordiska språkförståelsen och kunskapen om . Bland annat hölls ett seminarium under ledning av rådets president på på om den nordiska språkgemenskapen. Det regionala samarbetet har fått en alltmer central position i såväl det nordiska samarbetet i stort som i verksamhet. kontakter och samarbete med andra interparlamentariska organisationer och regionala organisationer är väletablerat och bygger på gemensamma intressen. svenska delegation uppmärksammar regelbundet frågan om var gränsen för grannskap går. Svenska delegationen uppmärksammar även regelbundet frågan om balansen mellan det inomnordiska samarbetet och samarbetet med närområdet. Många organisationer är verksamma inom närområde, och understryker vikten av att koordinera ambitioner och åtgärder så att den samlade effekten av arbetet optimeras. I samband med som ägde rum i initierade ett möte mellan ordförandeskapen i , den parlamentariska (BSPC), den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR), nordvästra parlamentarikerförsamling (PANWR) och Barents parlamentarikernätverk. Syftet med mötet var att på informell basis utbyta information om prioriteringar och kalenderfrågor. Mötet resulterade i ett brett stöd för att sätta ett parlamentariskt tryck på regeringarna inför den stora klimatkonferensen i (COP 15). har samarbetet med nordvästra intensifierats, stipendieprogrammet för nordiska parlamentariker till nordvästra har fortsatt och har två program genomförts, ett i och ett i Komi. Syftet med programmen har varit fortsatt kompetens- och nätverksbyggande. Ytterligare ett steg i samarbetet har tagits genom det rundabordssamtal som ägde rum i Khanty-Mansiysk . Även det nordisk-baltiska samarbetet med har fortsatt för att främja en demokratisk utveckling i . Engagemanget från sida har ökats genom presidentskapets besök i och den vid den 61:a sessionen antagna rekommendationen om att inrätta ett nordiskt informationskontor i . Målet med samarbete med är att arbeta för en demokratisk, ekonomisk och kulturell utveckling i och det nordliga samt att verka för att synliggöra regionens möjligheter och utmaningar. Samarbetet med de baltiska länderna inleddes redan innan deras självständighet. besökte en delegation från presidium , och för att knyta parlamentariska kontakter och visa solidaritet med de baltiska självständighetssträvandena. Det officiella parlamentariska samarbetet mellan och inleddes när nordiska parlamentariker deltog i Baltiska församlingens konstituerande möte. antog man ett formellt samarbetsavtal som därefter kontinuerligt har reviderats och uppdaterats. Samarbetet har utvecklats från stora gemensamma möten med övergripande teman till samarbete mellan presidierna och fackutskotten i gemensamma frågor och med avsikt att uppnå konkreta resultat. hålls årliga toppmöten för att utvärdera resultaten av de gemensamma projekten. Vid det senaste toppmötet som ägde rum i enades man om att prioritera strategiskt samarbete mellan de baltiska och nordiska länderna, att trygga säkra samhällen och god livskvalitet samt att fortsatt stärka relationerna med EU:s nya grannar. Vidare enades man på basen av dessa övergripande riktlinjer om prioriteringarna för samarbetet mellan de båda organisationernas presidier och fackutskott. Finanskrisen har inneburit stora svårigheter för de baltiska staterna och drivit fram tydliga prioriteringar för samarbetet inom ramen för . Samarbetet med är ett av de tre områden som prioriterar för sin verksamhet 2010. Som en integrerad del av politik i närområden har rådet gett ett starkt stöd till det parlamentariska Östersjösamarbetet genom den årliga parlamentariska (BSPC) och dess permanenta kommitté, som samordnar samarbetet mellan konferenserna. De nordiska länderna deltar i permanenta kommitté genom de två representanter som utses av . sekretariat är knutet till sekretariat. är en stark aktör i samarbetet. har tillsatt ett antal arbetsgrupper om frågor av gemensamt intresse för regionen, grupperna lämnar rapporter till konferenserna. har varit en aktiv deltagare i dessa arbetsgrupper och även bistått med sekretariatsstöd från fackutskottens sida. (I övrigt se avsnitt 8 om den parlamentariska .) samarbete med ryska parlamentariker har två överordnade motiv. Det första handlar om samhörigheten i norra . Gränsen mellan de länder i norra som är medlemmar i /EES och de som inte är det representerar en stor skillnad i välfärd och levnadsvillkor. Det är en viktig uppgift för samarbete med ryska parlamentariker att verka för att gränsen överbryggas, att välfärdsklyftan gradvis kan minska och att risken för motsättningar och andra destruktiva följder av skillnaderna minskas. Det andra motivet för samarbetet handlar om de övergripande utmaningarna i norra : miljö, klimat och levnadsvillkor i och Barents, internationell brottslighet och trafficking, infrastrukturutveckling, hälsa och social välfärd, smittsamma sjukdomar, demokratiutveckling och gott styrelseskick, NGO-samarbete och nätverksbyggande m.m. har en viktig roll i att stärka de parlamentariska kontakterna med för att bedriva opinionsbildning och ta politiska initiativ kring dessa utmaningar. Rådets kontakter med omfattar ryska federationsrådet, statsduman och nordvästra parlamentarikerförsamling (PANWR) samt för Oberoende staters samvälde (CIS IPA). Rådet möter regelbundet ryska parlamentariker i anslutning till plenarsessioner, konferenser och andra aktiviteter. har samarbetet med nordvästra intensifierats bl.a. genom ett livligt utbyte via stipendieprogrammet för parlamentarikerutbyte som omfattar program både för ryska parlamentariker i de nordiska länderna och program för nordiska parlamentariker i nordvästra . Stipendieprogram har genomförts för ryska parlamentariker i och och nordiska parlamentariker i och Komi . stipendieprogram inleddes för att främja parlamentariskt samarbete och utveckling av parlamentarisk demokrati i närområden. Efter de baltiska ländernas inträde i EU har stipendieprogrammet, i likhet med övriga insatser inom ramen för närområdessamarbetet, koncentrerats till nordvästra . () har fortsatt sitt uppdrag som presidiets rapportör för den Nordliga dimensionen och nordvästra . Som ett resultat av mötet mellan presidium och ryska parlamentariker arrangerades på rysk inbjudan ett rundabordssamtal mellan, från rysk sida, parlamentariker från federationsrådet och statsduman samt PANWR och, från nordisk sida, parlamentariker från presidiet och miljöutskottet i Khanty-Mansiysk . Frågor som diskuterades vid detta möte var möjligheterna till samarbete inom miljö- och kulturområdet. Nästa rundabordssamtal kommer att äga rum i Bergen . Den första konferensen för unga parlamentariker i nordvästra och arrangerades i for of the North-West and Nordic Countries. Teman för konferensen var energisäkerhet, energieffektivitet och klimatförändringen. I konferensen deltog unga parlamentariker från , , och Ungdomens Nordiska råd samt regionala ungdomspolitiker. Nästa forum äger rum i och kommer från nordisk sida att ledas av (). deltar i det arktiska parlamentarikersamarbetet genom den observatörsplats som rådet har i den arktiska parlamentarikerkommittén (, SCPAR). Rådet deltar även med en delegation till den parlamentariska arktiska konferensen som hålls . (I övrigt se avsnitt 9 om den parlamentariska arktiska konferensen.) har även stor uppmärksamhet ägnats åt den arktiska regionen i egen verksamhet. bildades för att tillvarata , och kulturella och geografiska förutsättningar. deltar i samarbetet genom en observatörsplats som innehafts av (). Något fast parlamentarikersamarbete för , motsvarande () på regeringssidan, finns inte. Från norsk sida har man drivit frågan om behovet av att bilda ett parlamentarikerorgan för och initierat att varit medarrangör till de parlamentariska Barentskonferenserna som arrangerats på adhoc-basis. Detta har utvecklat sig till en ordning som innebär att det land som innehar ordförandeskapet för under den tvååriga ordförandeskapsperioden arrangerar en parlamentarikerkonferens, den senaste hölls i . Under det svenska ordförandeskapet för 20092011 kommer en parlamentarisk att arrangeras i . (Se avsnitt 10 om den parlamentariska .) har under aktivt stött en demokratisk utveckling i . Stödet har inriktat sig på unga vitryssars tillgång till högre utbildning och deltagande i regionalt gränsöverskridande samarbete och har i huvudsak förmedlats genom tre instrument: i , stipendieprogram för studier i och NGO-program för . Som en del av samarbetet med arbetar och aktivt för att främja en demokratisk utveckling i . Genom de tre seminarier eller rundabordssamtal som arrangerats i med deltagande av representanter för såväl parlamentet som oppositionen i har man skapat en plattform för debatt, teman för seminarierna har varit miljö-, klimat- och energipolitik. Nästa rundabordssamtal kommer att äga rum i , även ett seminarium för unga parlamentariker i , och planeras . Representanter för det vitryska parlamentet och oppositionen inbjöds att delta i den konferens som arrangerades av och Nordiska Investeringsbanken i samarbete med det svenska EU-ordförandeskapet i inför 61:a session. Detta var första gången som vitryska representanter inbjöds till ett rådsarrangemang. Rekommendationen om att inrätta ett nordiskt informationskontor i kommer att följas upp . besökte det svenska presidentskapet för att bekanta sig med förutsättningarna för att inrätta ett sådant och skapa kontakter, bl.a. besöktes nyinrättade informationspunkt i och samtal fördes med den svenska ambassaden. Den Nordliga dimensionen är en gemensam politik för fyra jämbördiga parter: EU, , och . Den Nordliga dimensionen ska fungera som en politisk plattform för att främja samarbetet för hållbar utveckling, välstånd och säkerhet i norra . Samarbetet med , särskilt nordvästra , ska ha en viktig roll och den Nordliga dimensionen ska också kunna fungera som ett politiskt och praktiskt ramverk för en skärpt samordning och samverkan mellan olika slags aktörer i . Den ska medverka till ökad samordning och minskad överlappning mellan aktörer verksamma i norra . Under har diskussionerna om den flora av regionala organisationer som finns inom den nordliga regionen förts både i de nationella parlamenten, och inom organisationerna själva. Huvudfrågan har varit hur man bäst samordnar insatserna för att optimera resurserna. På inbjudan av arrangerades det första . Deltagare i Forumet var representanter för , , den parlamentariska Arktiska konferensen, , , Barents parlamentarikernätverk och . Forumet hade två teman: Utvecklingen av den Nordliga dimensionen i och den arktiska regionen samt samordningen mellan de parlamentariska organisationerna inom den Nordliga dimensionen. Avsikten med forumet var inte att skapa en ny institution utan snarare att skapa ett forum för debatt och samordning. Resolutionen från konferensen återfinns i bilaga 7. Nästa forum kommer att arrangeras i . är globalisering ett kontinuerligt begrepp i arbete. Globaliseringen innefattar många områden såsom klimat, energi, miljö, forskning, välfärd och kultur. För att möta de utmaningar som globaliseringen innebär, och för att kunna utveckla den nordiska välfärdsmodellen och öka konkurrenskraften, är det viktigt att de nordiska länderna ger dessa områden hög prioritet och att samarbetet alltmer integreras och fördjupas. har även ett ansvar gentemot omvärlden genom att de vinster som globaliseringsprocessen för med sig ska fördelas så rättvist som möjligt. I denna process har bidragit med inspel till nya projekt inom ramen för statsministrarnas globaliseringsinitiativ. Rådet har även betonat vikten av en konstruktiv dialog mellan och när det gäller budgetprocessen och vilka områden som bör prioriteras i det fortsatta arbetet. Det svenska presidentskapet i 2009 I programmet för det svenska presidentskapet lyftes tre huvudteman fram som skulle ges hög prioritet. Ett av dessa teman var Globalisering som en global föregångsregion syftande till en utveckling där alla kan dra nytta av globaliseringen. I programmet betonades bl.a. vikten av att statsministrarnas globaliseringsinitiativ ges ett konkret innehåll genom satsningar på t.ex. utbildning, forskning och entreprenörskap. uppmanades också att arbeta för att blir en föregångsregion i en globaliserad värld och att samarbete sker på alla de områden som kan bidra till ett starkt och konkurrenskraftigt . I programmet fanns även ett antal konkreta åtaganden på globaliseringsområdet som genomfördes . Bland annat arrangerades seminarier om klimatförändringen i norra och om utökat säkerhets- och försvarssamarbete i . president () medverkade även vid statsministrarnas Globaliseringsforum i . Hon konstaterade bl.a. att det var positivt att det trots den ekonomiska krisen fanns såväl vilja som konstruktiva idéer till samarbete, inte minst på klimat- och miljöområdet. Globaliseringen för med sig att forskningsområdet blir alltmer internationellt och att konkurrensen om framgångsrika innovationer intensifieras. Satsningar på forskning främjar också ländernas konkurrensförmåga i en globaliserad värld. De nordiska ländernas ambition att gemensamt stärka sin globala konkurrenskraft inom detta fält och att profilera som en ledande kunskapsregion ledde fram till etableringen av ett nordiskt forsknings- och innovationsområde (NORIA). var en pådrivande kraft i detta arbete, och utgångspunkten var en vision om att i högre grad tänka i gemensamma banor när det gäller nationella investeringar och kunskapsuppbyggnad, både på nordiskt och europeiskt plan. näringsutskott och kultur- och utbildningsutskott anser att det , starten av NORIA, är lämpligt att göra en kartläggning av konceptet och att en oberoende rapport bör läggas fram senast . De nordiska statsministrarna deklarerade målsättningen att utveckla ett initiativ för att främja nordisk toppforskning inom inledningsvis klimat-, miljö- och energiområdena, senare även inom hälsa och välfärd, kultur och kreativitet samt e-Science. Toppforskningsinitiativet (TFI) som 2009 inledde sitt arbete innefattar perioden 20092013 och är den hittills största gemensamma forsknings- och innovationssatsningen i . Med en total budget deltar både nordiska aktörer och ett stort antal nationella institutioner i denna satsning. De första projekten i ministerrådets toppforskningsinitiativ ska inledas med inriktning på effektstudier och anpassning till klimatförändringen. Det rör sig om tio olika projekt som ska bidra till att öka våra kunskaper om effekterna av klimatförändringar, med fokus på hur vi bäst kan anpassa oss . Klimat, miljö och energifrågor De nordiska länderna har ambitiösa mål när det gäller att reducera utsläpp av växthusgaser och säkerställa en stabil och hållbar energiförsörjning. Toppforskningsinitiativet är ett av fler exempel på hur som region gör en stor insats för att bl.a. undersöka vilka konsekvenser klimatförändringen för med sig och hur vi bäst kan anpassa oss , inte minst när det gäller naturresurserna i det arktiska området. Ett nordiskt samarbete är en förutsättning när det handlar om att skapa de tekniska lösningar som kan bidra till en positiv utveckling på miljö- och energiområdet i den nordiska regionen, men även globalt. har också betonat vikten av att bör vara en föregångsregion när det gäller klimat- och miljövänliga transporter. Rådet har därför uppmanat de nordiska regeringarna att utarbeta en ambitiös handlingsplan som även kan påverka transportsektorn utanför . Den nordiska s.k. COP 15-gruppen arbetade med att inför klimatkonferensen i skapa förutsättningar för att underlätta de formella förhandlingarna. COP 15-gruppen framlade bl.a. ett förslag om hur NDF () kunde spela en roll genom att initiera nordiska teknikavtal med ett urval av . Man skulle därigenom göra en reell nordisk insats för att utveckla och överföra energiteknologi till dessa länder. Gruppen bedömde dock att en stor del av de tekniska frågorna inte var möjliga att lösa i och underströk därför betydelsen av fortsatta klimatförhandlingar . Från svenska delegation deltog bl.a. miljö- och naturresursutskottets medlemmar () och () i klimattoppmötet i . De konstaterade att, oavsett vad resultatet av mötet blir, de nordiska länderna måste ta fortsatta initiativ på miljö- och energiområdet samt förstärka samarbetet om en gemensam elmarknad i och våra närområden. I samband med 61:a session i arrangerade rådet tillsammans med Nordiska Investeringsbanken (NIB) och det svenska EU-ordförandeskapet konferensen framåt konkreta åtgärder för att motverka klimatförändringen som ett led i processen inför klimattoppmötet i . Konferensen som samlade drygt 400 deltagare fokuserade på de nordiska ländernas roll i klimatarbetet, energieffektivisering och grön teknologi. Bland deltagarna på konferensen fanns miljöminister som hoppades att de nordiska ländernas mål för utsläppsminskningar kunde inspirera de stora länderna i klimatprocessen. Han sade också att har gått i fronten och kan verka som brobyggare i detta arbete. president () inledde konferensen med att påminna om att många detaljer inte skulle falla på plats i och att ett eventuellt avtal endast är en början på ett långsiktigt arbete. I ramprogram i Världen Världen i konstateras att kultursamarbetet är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Vidare betonas betydelsen av att nordisk konst och kultur sprids utanför för att därigenom skapa bättre förutsättningar för internationellt samarbete och globala satsningar samt att detta även gagnar som global föregångsregion. Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ Nordisk kultur i världen har som syfte att just profilera nordisk kultur utanför och visa vad den nordiska kulturen kan erbjuda i en globaliserad värld. Initiativet inbegriper tre delprojekt: nordisk film, nordisk arkitektur och nordisk litteratur. Tidsramen för projektens genomförande är 20092011 med följande etappmål: den internationella filmfestivalen i , samt bokmässa 2011. Projektet är en vidareutveckling av det redan existerande globaliseringsinitiativet Utveckling och profilering av som center för kreativa industrier (KreaNord). Initiativet bygger vidare på de samnordiska synergier som redan uppstått med att stärka kreativa industrier i , och projektet binder även samman insatser inom kultur- och näringssektorerna i de nordiska länderna. Initiativet förlänger därmed KreaNords mandat fram . kultur- och utbildningsutskott lade fram ett förslag om en nordisk deklaration om barns och ungas rätt till kultur och kreativ utveckling i skolan. Intentionen i förslaget var att dessa rättigheter skulle skrivas in i en ny samnordisk deklaration som därmed kompletterar . Utskottet pekade på internationell forskning som visar att man inte enbart bör satsa på traditionella läsämnen och lärandemetoder. Om de nordiska länderna fortsatt ska kunna konkurrera inom kunskap och innovation i framtidens globaliserade värld, bör kreativiteten och originaliteten också stärkas hos barn och unga. Utskottet hänvisade också till som med sina kulturskolor kan vara ett föregångsland när det gäller kreativitet i skolan. Globalisering kommer även 2010 att vara ett prioriterat område för svenska delegation. I sitt program deklarerar delegationen att man vill arbeta för att konkretisera statsministrarnas globaliseringsinitiativ och särskilt toppforskningsinitiativet, arbeta för ett utökat säkerhets- och försvarssamarbete i utifrån Stoltenbergrapporten samt arbeta för ett starkare nordiskt inflytande i EU. Rådet kommer också bl.a. att arbeta för att främja internordisk språkförståelse och språkkunskap, stärka vidareutvecklingen och den politiska förankringen av den nordliga dimensionen, påverka , utveckla den nordiska välfärdsmodellen för att klara av de utmaningar som globaliseringen medför samt arbeta vidare med att avskaffa gränshinder mellan de nordiska länderna. De nordiska statsministrarna framförde önskemål om att nya initiativ borde startas inom ramen för det nordiska globaliseringsarbetet. Som en följd av detta har de nordiska samarbetsministrarna fattat beslut om sju nya globaliseringsinitiativ, varav två Kultur & Kreativitet och e-Science är en vidareutveckling av redan existerande initiativ. Exempel på nya projekt är t.ex. Hälsa och Välfärd, Energi och Transport samt Klimatvänligt byggande. Budgeten för de nya globaliseringsinitiativen är ca av det totala globaliseringsanslaget på . Vid statsministrarnas sommarmöte ska en uppdaterad redogörelse om ministerrådets globaliseringsarbete läggas fram, och kommer att orienteras fortlöpande. 6 61:a session i Till sessionen hade gäster inbjudits från statsduman och federationsrådet samt från regionala parlament i nordvästra . I sessionen deltog även medlemmar av , interparlamentariska råd, , , , Europeiska säkerhets- och försvarsgemenskapen samt . av sessionen präglades av inlägg av nordiska ministrar i toppdebatten, generaldebatten och redogörelser från utrikes- och försvarsministrarna. Eftersom den isländska regeringen innehaft ordförandeskapet i hade de isländska ministrarna en framträdande roll under sessionen. hade innehaft presidentskapet i och gavs därmed en viktig roll vid sessionen.