frsrdg · GX04OSSE1 · 2010-03-22 00:00:00 — Från delegation vid parlamentariska församling delegation vid parlamentariska församling överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Verksamheten inom parlamentariska församling 20083 1 Framväxten av ()3 2 Den parlamentariska dimensionen inom OSSE4 2.1 Församlingens verksamhet och organisation4 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten4 2.1.2 Presidiet (byrån)4 2.1.3 Det ständiga utskottet5 3 Den svenska delegationen6 4 Verksamheten under 20097 4.1 Möten under året7 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet8 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I8 4.2.3 Utskott II Ekonomi och miljö8 4.2.4 Resolutioner antagna av utskott II9 4.2.5 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter9 4.2.6 Resolutioner antagna av utskott III9 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling12 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper12 9 Samarbete inom och utom församlingen17 9.1 Samarbetet i Medelhavsregionen17 9.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar17 Verksamheten inom parlamentariska församling 2008 1 Framväxten av () () har sitt ursprung i den europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för pågående politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 56 stater och utgör en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets, från till , en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den militärpolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation och dess flexibla organisation gör snabba förebyggande insatser möjliga, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. Den har fältkontor i 16 länder, och den övervägande delen av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering samt återuppbyggnad respektive utveckling av demokrati och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation Den parlamentariska församlingen i (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten Församlingen möts i en årlig plenarsession och i ett vintermöte då de nationella delegationerna från 56 medlemsländer samlas. Församlingen har 320 ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna är fastlagt i församlingens stadga. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och har en dialog med på regeringsnivå, vilket är en viktig del av sessionerna. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. parlamentariska församling har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner och som sammanträder under vintermötet och sommarsessionen. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. Värdlandet inbjöd de övriga nordiska och de baltiska delegationerna till en lunch under sommarsessionen i . 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs med möjlighet till omval. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . Byrån samlas i utvidgad form och med deltagande av utskottens presidier för att förbereda rapporter och resolutionsutkast inför sommarsessionen. 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande, församlingens presidium och de tre utskottens presidier. Det ständiga utskottet föreslår dagordning för sessionen och tar ställning till aktuella politiska frågor mellan sessionerna. Det beslutar bl.a. vilka föreslagna tilläggsämnen som ska tas upp till debatt under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dessa. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i (14 personer) och har en filial i (2 personer). Församlingens högste tjänsteman är generalsekreterare (). Han har lett sekretariatet sedan starten och fick 2005 fortsatt mandat . har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar fem partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen, den liberala gruppen, vänstergruppen och den gröna gruppen. Grupperna har inga sekretariat. De får inte heller några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder endast i samband med de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. , då delegationen utsågs, har vissa förändringar skett. hade delegationen följande sammansättning. Delegationens ordförande är och vice ordförande är . Fördelningen i församlingens utskott: Utskott I Politik och säkerhet: , , Utskott II Ekonomi och miljö: , Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: Svenska delegater har följande uppdrag inom församlingen: är ordförande i tredje kommittén och ingår i församlingens byrå. Hon utsågs av presidenten till ordförande i arbetsgruppen för . har tidigare omvalts till vicepresident 20062009 och ingår därmed i församlingens presidium (byrå). Hon har ett uppdrag från församlingens president som särskild representant i genusfrågor. ingår i en arbetsgrupp för demokratiutveckling i . är president emeritus i församlingen, vilken han lämnar 2010 då ny president väljs. utsågs han till PF:s särskilda sändebud för situationen i , och han har kvar sitt tidigare uppdrag som särskild representant för konflikten . Vintermötet hölls i . Utöver de sedvanliga förberedelserna för sommarsessionen arrangerades en temadebatt Ny europeisk säkerhetsarkitektur. Den svenska delegationen var aktiv i denna, och både Lindestam och Lennmarker gjorde inlägg. Församlingens artonde session hölls i den 29 juni3 juli på inbjudan av . Temat för sessionen var inför nya säkerhetsutmaningar (). Arbetet i utskotten med huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Samtliga resolutioner finns samlade i den s.k. Vilniusdeklarationen, vilken biläggs. Församlingens president , , ledde debatten i plenum. Detta var den första OSSE-sessionen för ett baltiskt land, vilket framhölls av både landets president och talman i respektive inledningsanförande. I plenum rapporterade från sitt genusuppdrag. I sommarsessionens avslutande debatt deltog som framhöll alla likas rättigheter oavsett kön och sexuell läggning och hänvisade till ett omstritt aktuellt lagförslag i . talade om PF:s viktiga roll i arbetet med en ny europeisk säkerhetsarkitektur. Två resolutioner antogs i plenum: Stärkandet av och Valobservation. I slutet av sessionen omvaldes , , till president för församlingen t.o.m. den årliga sessionen i . Höstmötet hölls i där flera debatter arrangerades inom huvudtemat and the Environment. ledde ett kort informellt möte med länderna i södra angående kommande möten i regionen. En konferens med ekonomi som tema arrangeras , och inbjöd till ekonomiska konferens över temat The World Financial Crisis i . var ordförande för sessionen rörande de sociala konsekvenserna av finanskrisen. möttes , och . Byrån möttes i och i . OSSE-delegation hade fyra sammanträden . Under vintermötet presenterade de tre rapportörerna utkast till sin respektive rapport och resolution att läggas fram vid sommarsessionen och fick synpunkter från de närvarande parlamentarikerna på innehållet. Vid sommarsessionen lade sedan varje utskotts rapportör fram en resolution baserad på sin rapport över det övergripande temat inför nya säkerhetsutmaningar. I tillägg till denna diskuterades i varje utskott ett antal resolutioner utöver årets tema, vilka föreslagits av parlamentarikerna. I varje utskott rapporterade vice ordförande om den nationella uppföljningen av förutvarande års deklaration, den s.k. Astanadeklarationen, och man konstaterade att vissa framsteg gjorts men att frågan om PF:s status fortfarande var olöst, att genusbalansen inte var tillfredsställande, att man inte funnit någon lösning på de olösta konflikterna samt att intolerans och diskriminering liksom människohandel fortfarande var allvarliga problem. 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet Rapportören presenterade sin rapport som fokuserade på matsäkerhet, och kommittén konstaterade att tillgång till mat var en fundamental mänsklig rättighet. Huvudresolutionen uppmanar medlemsländerna att hantera frågan om matsäkerhet på samma sätt som organisationens traditionella områden. Resolutionen om säkerhetssektorns stabilisering med iakttagande av FN:s svarta lista, som lagts fram av , antogs utan ändringsförslag eller debatt. Den konstaterar att stabilitet och säkerhet är en förutsättning för en effektiv civil-militär samverkan i internationella operationer. Resolutionen om , som innebär fortsatt starkt stöd till landet, fick odelat stöd och engagerade många talare. framhöll i debatten vikten av stöd till parlamentet i . Samtliga sju resolutioner antogs efter vissa ändringar. 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I Resolution om säkerhetssektorns stabilisering med iakttagande av FN:s svarta lista Resolution om små och lätta vapen Resolution om vapenkontroll och nedrustning i Resolution om roll rörande förstärkt säkerhet i medlemsländerna Resolution om arbetsmigration i 4.2.3 Utskott II Ekonomi och miljö Huvudresolutionen behandlade den globala finansiella krisen med uppmaning till en starkare reglering av finansmarknaden men också undvikande av en förstärkt nationell protektionism. Vid debatten om resolutionen framkom farhågor om en förvärrad ekonomisk kris med en allt högre arbetslöshet som följd, vilket tenderar att i högre grad drabba kvinnor än män. uttryckte i ett inlägg motstånd till en reglering av marknaden. Ett resolutionsförslag om Klimatförändringar fick starkt gensvar och stöd i en lång och livlig debatt. gjorde ett inlägg vid behandlingen av ett resolutionsförslag om Yttrandefrihet på Internet där han underströk vikten för unga människor av att ha tillgång till ett öppet Internet. Han refererade till den svenska FRA-debatten och om Piratpartiets inval i . En resolution om EU:s förbud mot sälprodukter som, mot bakgrund av levnadsvillkoren för den innuitiska befolkningen i , ville öppna för handel med sälprodukter. Meningarna var delade men resolutionen antogs efter omröstning. Samtliga åtta resolutioner antogs efter diskussion. 4.2.4 Resolutioner antagna av utskott II Huvudresolutionen om den globala finanskrisen Resolution om samarbete inom energisektorn Resolution om vattenhantering i område Resolution om frihandel i Resolution om yttrandefrihet på Internet 4.2.5 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter Rapportören presenterade sin rapport och resolution som fokuserade på familjen, kvinnors arbetslöshet och utsatthet samt barnens situation. Efter en diskussion om de 23 ändringsförslagen, varav de flesta antogs, kunde resolutionen antas under ordförandeskap. Resolutionen Ett delat nu återförenat orsakade starka känslor i den ryska delegationen eftersom man i texten, enligt rysk tolkning, jämställde kommunism med nazism och att detta var en falsk historiebeskrivning. gjorde ett inlägg rörande resolutionen Mödradödlighet där hon framhöll betydelsen av sexuell reproduktiv hälsa och rättigheter och varnade för EU:s ökande motstånd mot familjeplanering. Resolutionen Stärkande av engagemang i frågor rörande åsikts- och yttrandefrihet fick starkt stöd av och ett stort antal andra ledamöter. Samtliga sju resolutioner antogs av kommittén. 4.2.6 Resolutioner antagna av utskott III Huvudresolutionen om familjen, kvinnors utsatthet och barnens situation Resolution om våld mot kvinnor Resolution om skyddandet av barn och förhindrandet av barntiggeri Resolution om ett återförenat Resolution om främjande av civila rättigheter i Resolution om moratorium på dödsstraff Resolution om stärkande av engagemang i frågor rörande åsikts- och yttrandefrihet Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget 20092010 (budgetåret börjar ) uppgår till . Den svenska delegationens bidrag utgör , vilket motsvarar . 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och utgör ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och att genom samtal och samarbete bistå i att lösa konflikter. Församlingens president emeritus besökte länderna i södra för att på plats få en bild av situationen och ha diskussioner med centrala parlamentariker och företrädare för ländernas regeringar. 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper Inom församlingen finns fem ad hoc-arbetsgrupper för frågor rörande , och samarbetet med institutioner. Ett planerat seminarium genomfördes i . Gruppen för höll ett möte i . Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid den årliga sessionen. hade församlingen tio särskilda representanter nämligen som representant för konflikten . () som särskild representant för Medelhavsfrågor () som representant för frågor om människohandel () som representant för budgetfrågor inom () som särskild representant för Öst- och () som särskild representant för . () som särskild representant för migrationsfrågor () som särskild representant i kampen mot organiserad brottslighet () som särskild representant för . Som särskild representant för genusfrågor rapporterade i plenum och redogjorde för arbetet inom området . Den årliga rapporten fokuserade på migration och konsekvenserna av den ekonomiska krisen för kvinnor. Vissa, om än små, framsteg kunde noteras vad gällde kvinnor på högre poster i och . Valet till församlingens byrå 2008 var en positiv förändring. uppmanade sina kolleger att påverka sitt lands regering att föra fram kvinnor vid rekryteringen till höga poster inom och att sedan stödja dem under hela processen. Hon avslutade med att säga att den nuvarande situationen inte berodde på vare sig dålig kunskap eller brist på idéer utan helt enkelt på bristande politisk vilja. ledde den årliga arbetslunchen om genusfrågor. Ett ovanligt stort antal parlamentariker deltog i de diskussioner som följde på föredragningar av ombudsman och rådgivare i genusfrågor. Tingsgård framhöll att dessa årliga möten innebär en möjlighet att diskutera genusfrågor och att uppmuntra kvinnor att kandidera till poster inom församlingen. förslag till den permanenta kommittén att ändra församlingens stadga för att främja genusfördelningen i de nationella delegationerna nådde inte målet. Ett tvång att öka andelen kvinnor accepterades inte utan resultatet blev en svagare skrivning. Avsikten var att församlingen skulle återkomma till frågan om . Tingsgård var trots allt nöjd med att frågan nu var på bordet och att den skulle tas upp längre fram. rapporterade vid vintermötet från sin resa till södra där han haft möten med representanter för ländernas parlament och höga regeringsföreträdare för att på plats få en bild av situationen och föra diskussioner. På samma sätt som vid vintermötet arrangerade ett särskilt möte under sommarsessionen med delegater från länderna i södra för att diskutera situationen i regionen. , och var representerade med flera parlamentariker, och under det långa mötet fördes under lugna former en diskussion om läget och framtida utveckling. På grund av rådande omständigheter hade det uppföljande mötet i , vilket inbjöd till i , ännu inte kunnat genomföras. Fria och rättvisa val är ett viktigt instrument för att uppnå demokrati och ett mycket viktigt inslag i församlingens arbete. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört valövervakningar i samarbete med Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) samt ofta i samarbete också med , och ibland även med Natos parlamentariska församling. har fem parlamentsval och ett presidentval övervakats av parlamentariska församling. Vid fem av dessa deltog medlemmar från OSSE-delegation och vid två deltog ledamöter utanför OSSE-delegationen. Övervakningen av presidentvalet i f.d. jugoslaviska republiken leddes av () och samlade 18 PF-parlamentariker. () deltog som enda parlamentariker från . Enligt observatörerna hade stora ansträngningar gjorts för att säkra en lugn valkampanj och öppna val, men genomförandet skedde inte helt i enlighet med internationella krav på demokratiska val. hölls parlamentsval i med 29 parlamentariker från . Valobservationen leddes av (). Från OSSE-delegation deltog (). Även om vissa framsteg noterades nådde inte valet inte upp till internationella normer under valprocessen. I hölls parlamentsval . Övervakningen leddes av (). I observationen deltog 75 parlamentariker från , varav sex svenska riksdagsledamöter. (), () och () från OSSE-delegationen samt (), () och (). Stora förbättringar noterades och valet genomfördes på många sätt enligt gällande normer för demokratiska val, men ytterligare förbättringar krävdes i valprocessen. arrangerades parlamentsval i . Övervakningen leddes av (). 36 parlamentariker från deltog, och i delegationen ingick (s), (), () och (). Valet genomfördes inte enligt internationell standard. Förbättringar noterades men också allvarliga överträdelser under valkampanjen. I hölls parlamentsval . Från deltog 15 parlamentariker och övervakningen leddes av (). Ingen svensk parlamentariker deltog. Valet nådde inte upp till internationell demokratisk standard även om framsteg kunde noteras. Parlamentsval hölls för i . () ledde åter PF:s delegation som bestod av 38 parlamentariker från skilda länder. Från deltog (). Framsteg jämfört med förra valet noterades och i många avseenden nådde valet internationell standard. 9 Samarbete inom och utom församlingen Den parlamentariska församlingen har antagit ett stort antal resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation som har till grannländerna vid har då noterats och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att där främja normer och principer. Detta ska ske genom ökad politisk dialog, ekonomiskt samarbete och kulturutbyte samt genom starkare demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. Vid höstmötet arrangeras ett särskilt Medelhavsforum där församlingens alla delegationer kan delta i en årlig konferens över ett för regionen aktuellt tema. Det sjätte ägde rum i där representanten för Medelhavsfrågor redogjorde för ett seminarium i där rekommendationer för nya arbetsformer mellan och regionen antagits. I övrigt diskuterades församlingens roll i detta samarbete, och man ansåg allmänt att församlingen hade en mycket viktig roll i dialogen med partnerländerna. , , och deltog i debatten där betydelsen av säkerhet, ekonomisk utveckling och handel var återkommande tema. 9.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar Vid valobservationer sker ett nära samarbete inte bara mellan och utan också med och också med Natos parlamentariska församling samt . delegation till parlamentariska församling Vakant (s) AS (09) D 1 E AT THE EIGHTEENTH ANNUAL SESSION , 29 to 3 2009 We, Parliamentarians of the participating States, have met in annual session in on 29June to 3 2009 as the Parliamentary dimension of the to assess developments and challenges relating to security and co-operation, in particular on , and we offer the following views to the Ministers. We wish every success to the next in on 1-2 December 2009 and bring to its attention the following declaration and recommendations. Noting the importance of parliamentary involvement in the as called for in the 1990 Charter of and the 1999 Summit Document, Recalling previous recommendations by the Parliamentary Assembly regarding the need for reform in the , particularly the resolutions adopted in (1999), (2001), (2004), Kyiv (2007) and Astana (2008), Deeply concerned at the growing lack of political relevance of the due in part to the non-transparent decision-making process and the inability of the decision-making structures to reach agreements, including on key political issues, Bearing in mind that the OSCEs credibility can only be maintained if its own structures are in line with democratic norms, and reiterating the added value of the as the democratic dimension of the , Convinced that discussions on political topics should take place in an open and transparent forum in order to be relevant, Regretting the Permanent Councils continued failure to have a meaningful discussion on most recommendations, particularly those related to the urgent need for reform of the Organisation, Underlining the importance of access by representatives to all formal and informal meetings that are open to all national delegations, Reiterating the Parliamentary Assemblys support for the Field Operations, where the most important work of the takes place, The Parliamentary Assembly: Urges participating States to recommit to a genuine and transparent political dialogue on OSCE-related issues with the inclusion of the PA; Calls on the to open its meetings to the press and the public; Recommends that the modify the consensus rule for decision-making, at least for decisions concerning personnel, budget and administration, through, for example, implementing an approximate consensus of 90 per cent of both membership and financial contributions; Encourages national PA delegations to urge their governments to respond, through follow-up at the national level, to recommendations adopted by the , demonstrating respect for the Assembly as the parliamentary dimension of the Organisation; Requests the to recognise its accountability to the citizens of the participating States and their elected representatives through timely responses and reaction to recommendations; Reiterates that parliamentarians provide unmatched credibility and visibility to election observation activities, and calls for the full implementation of the 1997 Cooperation Agreement; Regrets the continued missed opportunities to employ women in high-level positions, thus preventing the from reflecting its own values;