frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — Av dessa framgår följande. 2 010 /1 1:JO1 Frågan om intagna högskolestuderande måste ansöka om studiebidrag Inte vid någon av anstalterna , Beateberg, eller krävs att de intagna söker studiebidrag. De intagna kan själva välja om de vill göra detta eller inte. Det krav som ställs från Kriminalvårdens sida är att den intag- ne själv och inte Kriminalvården ska betala studiematerialet. Det före- kommer dock att intagna klarar detta genom stöd från anhöriga eller på annat sätt. Frågan om eventuellt studiebidrag måste sättas in på de intagnas konto för egna medel Inte vid någon av anstalterna , Beateberg eller förekommer skyldighet för intagna att se till att studiebidraget skickas till sättas in på kontot för egna medel. Enligt anstalten är det vanligt att intagna högskolestuderande skickar räkningen för t.ex. kurslitteratur till nå- gon utanför anstalten som betalar den. I vissa fall har intagna fått använda omhändertagna medel eller medel som avsatts för permission eller frigivning för att t.ex. köpa kurslitteratur. Studiebidrag betalas inte ut via anstalten. Kriminalvården, Region , har uppgett: När utbetalning av studiebidrag sker till en intagen vid anstalten har anstalten att, med stöd av be- stämmelsen i 83 § femte stycket KvaL ta ställning till om pengarna ska om- händertas eller inte. Om så sker fattas ett skriftligt, överklagbart, beslut. Om- händertagna pengar sätts in på den intagnes konto för egna medel. Frågan om hävande av sekretess gentemot högskola eller universitet som ett villkor för studier på programtid Inom Region har Kriminalvårdens riktlinjer för klientutbildning (utgivna ), såvitt avser de nu aktuella frågorna, fram av olika skäl inte följts. I den nytillträdde rektorns vid Region uppdrag låg emellertid att se till att dessa riktlinjer implementerades. Detta ledde till en konflikt med intagna som vägrade efterge sekretessen. Kriminalvården, Region , bedömde då att lärarna inte längre kunde kontakta högskolan. Konsekvensen för de intagna vid anstalterna och blev rent praktiskt att de inte längre kunde fortsätta sina studier, eftersom lärarna vid Lärcentrum inte kunde ha kontakt med respektive hög- skola i praktiska frågor. Ingen har dock blivit avstängd från sina studier. För att lösa konfliktsituationen medgav intagna vid anstalten temporärt upp- hävande av sekretessen gentemot högskolan och återfick därefter möjligheten till lärarledda studier. Kriminalvården Region avsikt är att föreslå de intagna vid anstalten att även de temporärt medger att sekre- tessen hävs och att studierna även där ska kunna återupptas. Tills vidare be- drivs högskolestudierna vid anstalten utan lärarstöd och utanför Lär- centrums lokaler. För att en rimlig studieplan ska kunna läggas upp och följas och för att ex- amina ska kunna genomföras på anstalten ligger det, enligt Region , i sakens natur att det måste finnas en öppenhet mellan Kriminalvårdens lärare och högskola eller universitet. Region har inte uppfattat att det finns någon motsättning mellan Kriminalvården och de intagna i det avse- endet. Kriminalvården, Region , har uppgett att, även om den intagne själv skickar ansökan till högskolan, kontaktar anstalten efter antagning kursansva- rig vid högskolan för överenskommelse om samverkans- och kommunika- tionsformer. Högskolans kursansvarige kan sedan förmedla informationen vidare till institutionens prefekt, studievägledare eller högskolans säker- hetsansvarige om så bedöms lämpligt. 2 010 /1 1:JO1 Frågan om hävande av sekretess gentemot CSN som ett villkor för studier på programtid Enligt Region bedömning innebär en ansökan om studiebidrag från en intagen att den intagne också häver sekretessen mellan Kri- minalvården och CSN, eftersom den sökande ska fylla i om han eller hon är intagen i anstalt. Kriminalvården har därmed möjlighet att via kontakt med CSN försäkra sig om att bidragsutbetalningar sker enligt plan och att den intagne inte i strid med gällande regelverk ansöker om studielån. I de fall den intagne finansierar sina studier på annat sätt än genom studie- bidrag är utgångsläget annorlunda. Eftersom Kriminalvården har ett berättigat intresse av att försäkra sig om att den intagne inte ansöker om studielån i strid med gällande regelverk krävs i praktiken att den intagne efterger sekretessen gentemot CSN. En intagen som inte har tagit något lån torde inte lida något men av detta. Kriminalvården, Region , har anfört att Kriminalvården, utan röjande av sekretess, kan inhämta offentliga uppgifter hos CSN om en viss person uppbär studielån eller inte. Frågan om Kriminalvårdens skyldighet att meddela skriftliga avslagsbeslut En intagen vid anstalten Beateberg som bedriver självstudier under sin fritid, har skrivit till rektor och begärt ett beslut om förutsättningarna för studiernas bedrivande. Denne intagne har skriftligen informerats om att Internetanvänd- ning är till för de studenter som bedriver studier vid Lärcentrum och att han har möjlighet att ansöka om att få studera där. fattade anstalten Beateberg beslut angående två andra studerande intagnas Internetanvändning. Besluten innebar att var och en av dem fick använda öppet Internet högst femton (15) minuter tre (3) gånger i samband med högskolestudierna. De två intagna skrev därefter till rektor och klagade på att de inte tilläts att använda Internet på det sätt de önskade. Rektorn besvarade deras skrivelser skriftligt och informerade dem om att de fick vända sig till anstalten Beateberg om de hade synpunkter på beslutet. Kriminalvården, Region , har anfört att Kriminalvårdens ställ- ningstagande till en intagens möjligheter att få använda Internet vid studier inte är ett beslut som kan överklagas och att det därför inte finns krav på att fatta formella skriftliga beslut med besvärshänvisning i frågan. Vid anstalten meddelas, om den intagne har begärt det, skriftliga beslut om avslag på ansökan om att få studera. Enligt , Region , är det inte tillräckligt med en anteckning i det klientadministrativa sy- stemet eller i verkställighetsplanen. Utbetalning av studiebidrag via Ett sätt att motverka att vid utbetalningar av studiebidrag får kän- nedom om att en viss person är intagen i anstalt skulle vara att studiebidraget betalas ut på ett annat sätt än till anstaltens adress. Enligt Region bedömning torde detta vara möjligt. En förutsättning är dock att den intagne ser till att det finns medel tillgängliga att betala sådana läromedel som har beställts via anstalten. Utifrån Kriminalvårdens perspektiv finns inte någon anledning att informera om att en viss person verkställer fängelsestraff. Problemet är dock kopplat till de samverkansformer som CSN har med . 2 010 /1 1:JO1 Av 10 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) framgår att en intagen under arbetstid ska ges möjlighet till arbete, undervisning, utbildning, arbetsträning, särskilt anordnad verksamhet som syftar till att motverka brott eller missbruk eller någon annan lämplig sysselsättning som såvitt möjligt främjar utsikterna för honom att efter frigivningen inordna sig i samhället. Av 12 § KvaL framgår att en intagen är skyldig att delta i den verksamhet och ha den sysselsättning i övrigt som anvisas honom eller henne. Den som får ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen (1998:702) om garantipension får dock inte åläggas att ha någon sysselsättning, och den som har beviljats sjukersättning eller aktivitets- ersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring får åläggas att ha sysselsättning bara av den art och omfattning som kan anses lämplig för ho- nom eller henne. Av 3 kap. 5 § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för verkstäl- lighet i anstalt (KVFS 2008:3, numera 2009:4, JO:s anm.) (anstaltsföreskrif- terna) följer att om en intagen har fått tillstånd att studera på egen hand, ska han eller hon följa den studieplan som anstalten har fastställt. Av 83 § femte stycket KvaL följer att pengar, som påträffas hos eller an- kommer till en intagen i strid med vad som är särskilt föreskrivet om intagnas rätt att inneha pengar, ska omhändertas, om det inte är uppenbart oskäligt. Omhändertagna pengar ska genom Kriminalvårdens försorg göras räntebä- rande men får inte disponeras av den intagne förrän vid anstaltsvistelsens slut, om det inte finns särskilda skäl. I 7 kap. 910 §§ anstaltsföreskrifterna reglerar intagnas möjligheter att disponera medel i anstalt. I bestämmelsernas första stycke anges de belopp av ersättning för sysselsättning som en intagen i anstalt får dispone- ra i anstalten. I bestämmelsernas andra stycke anges att pengar som ankom- mer till eller anträffas hos en intagen och som inte utgör ersättning för syssel- sättning ska omhändertas, om det inte är uppenbart oskäligt. Av de allmänna råd som hör till 7 kap. 10 § anstaltsföreskrifterna framgår, såvitt nu är aktuellt, följande. Särskilda skäl för att få disponera omhänder- tagna medel kan vara att den intagne visar att pengarna ska användas för en legitim betalning som är angelägen. En legitim betalning kan avse exempelvis hyra, underhåll, avbetalningar på skatte- eller underhållsskulder, skulder till tandläkare eller andra skulder till det allmänna, avbetalningar inom ramen för en skuldsanering, avbetalning på lån eller annat liknande ändamål. En intagen som följer sin verkställighetsplanering kan ges möjlighet att disponera om- händertagna medel för inköp som bedöms vara motiverade med hänsyn till ändamålet med verkställigheten. Sådana inköp kan avse exempelvis böcker, kurslitteratur eller utrustning för fritidsaktiviteter som den intagne får inneha. Enligt 7 kap. 21 § första stycket första meningen sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. Av 11 kap. 2 § Centrala föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:1) om beviljning av studiemedel framgår följande. Studie- medel får beviljas till en studerande som är föremål för kriminalvård men som inte omfattas av KvaL. Detta gäller även för en studerande som verkställer ett fängelsestraff utanför anstalten enligt 58 § nämnda lag eller lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll. För en studerande som är inskriven på anstalt enligt KvaL men som inte omfattas av första stycket gäll- er följande: 1. En studerande på en eftergymnasial utbildning får beviljas studiebidrag men inte studielån. En studerande på en annan utbildning får inte beviljas studiemedel. Av 2 § bidragsbrottslagen (2007:612) framgår att den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig 2 010 /1 1:JO1 att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med ett för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst , eller om brottet är ringa, till fängelse högst . Frågan om intagna högskolestuderande måste ansöka om studiebidrag När det inledningsvis gäller frågan om Kriminalvården kan tvinga högskole- studerande intagna att söka studiebidrag är svaret givetvis nej. Studiebidrag är ett frivilligt bidrag som beslutas och administreras av CSN. Det finns således inte någon skyldighet för intagna att ansöka om studiebidrag. Kriminalvården har inte heller, som ett villkor för högskolestudier under programtid, krävt att den intagne ansöker om studiebidrag. Med formuleringen i riktlinjerna har endast avsetts de intagna som valt att ansöka om studiemedel. Kriminalvår- dens riktlinjer för klientutbildning är under omarbetning och formuleringen i denna del om att intagna ska ansöka om studiebidrag kommer att ändras så att det tydligare framgår att det inte finns något krav på att den intagne ska ansöka om studiemedel. Frågan om studiebidrag måste sättas in på de intagnas konto för egna medel Av bestämmelserna i och anstaltsföreskrifterna följer att medel, t.ex. studiebidrag, som skickas till en intagen i en anstalt normalt sett ska omhän- dertas. Av de citerade allmänna råden i anstaltsföreskrifterna följer dock att inköp av kurslitteratur eller liknande inom ramen för verkställighetsplane- ringen normalt sett utgör ett särskilt skäl att få disponera omhändertagna medel. Det finns dock inte något som hindrar att en intagen hanterar studiebi- draget och inköp av studiemedel utan Kriminalvårdens inblandning, och an- ger en adress för utbetalning av studiebidraget som inte är Kriminalvårdens. Frågan om hävande av sekretess gentemot högskola eller universitet som ett villkor för studier på programtid Av Kriminalvårdens riktlinjer om klientutbildning framgår att den studerande i förväg generellt måste medge att sekretess bryts i förhållande till högskolan eller , för att Kriminalvården ska låta den intagne studera inom ramen för sysselsättning enligt 10 § KvaL. Det framgår också av Region beskrivning att de intagna rent faktiskt inte kunde fortsätta sina studier när de vägrade att underteckna ett sådant medgivande, eftersom per- sonal vid Lärcentrum inte kunde ha kontakt med respektive högskola i prak- tiska frågor. Kriminalvårdens erfarenhet är att det finns en rad praktiska svårigheter med att genomföra högskolestudier under ett frihetsberövande. I de allra fles- ta fall behöver studieupplägget anpassas till den intagnes förhållanden i an- stalten. Det kan gälla t.ex. att hitta praktiska alternativa lösningar i samband med tentamen, gruppuppgifter, närvaro vid campus, e-postkorrespondens eller tillgång till digitalt material. Enligt löses frågor av detta slag enklast i öppet samråd mellan den studerande, berörd personal vid Lärcent- rum och berörd personal vid högskolan eller . Om det är känt för eller högskolan att den studerande är intagen i anstalt, brukar det finnas goda förutsättningar att lösa de problem som uppstår. Det underlättar också betydligt om personal vid Lärcentrum kan ha direktkontakt med perso- nal vid högskolan eller . Om den intagne inte informerar högsko- lan eller om att han eller hon är intagen i anstalt, kan detta vä- sentligen försvåra möjligheterna att genomföra studierna. I många fall kan det 2 010 /1 1:JO1 leda till att studierna inte kan fullföljas, t.ex. på grund av att tentamen inte kan genomföras. Kriminalvården förordar därför att den intagne själv informerar högskolan eller om sin situation, så att studierna och kontakterna med lä- rosätet underlättas. Om så har skett, är uppgiften känd för lärosätet och sekre- tess råder då inte längre. Det finns i och för sig inte några hinder mot att ett samtycke till ett hä- vande av sekretess i stället ges. Inget hindrar heller att samtycket ges i förväg. Det är emellertid väsentligt att samtycket är tillräckligt preciserat så att den enskilde kan överblicka innebörden och följderna av detsamma. Därtill kom- mer frågan om ett i förväg lämnat samtycke bör vara ett absolut villkor för högskolestudier. Till följd av den situation som uppstått, kommer Kriminal- vården att se över utformningen av den aktuella blanketten så att det tydligare preciseras vad ett eventuellt samtycke omfattar. Vidare kommer Kriminalvår- den inte längre generellt ange att ett i förväg lämnat samtycke är ett absolut villkor för studier. Den intagne kommer att kunna välja att inte häva sekretes- sen i förväg. Om sekretessen inte hävs i förväg, kommer Kriminalvården att, utifrån kurs- och tentamensupplägg, göra en bedömning av om den aktuella kursen kommer att kunna slutföras eller inte. Om Kriminalvården har bedömt att studier under programtid kan påbörjas utan att sekretessen har hävts, kan dock inte uteslutas att det under studiernas gång ändå uppstår situationer där frågan om studiernas slutförande utan att sekretessen bryts ställs på sin spets. Den intagne bör då ges möjlighet att ompröva sitt ställningstagande ifråga om sekretess. Beroende på utfallet av detta kan även Kriminalvården, utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet, behöva pröva om sitt ställningstagande till det lämpliga i att studierna bedrivs under programtid. Frågan om hävande av sekretess gentemot CSN som ett villkor för studier på programtid Kriminalvården ska enligt 2 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården bl.a. verka för att återfall i brott förebyggs och särskilt vidta åtgärder som syftar till att brottslighet under verkställigheten förhindras. Det kan därför sägas vara Kriminalvårdens uppgift att i rimlig utsträckning för- hindra att intagna, till följd av oriktiga eller ofullständiga uppgifter, beviljas studielån utan att ha rätt till det. Av Kriminalvårdens riktlinjer för klientutbildning framgår att en intagen som ansöker om studiebidrag, som en förutsättning för studier, måste ge sitt medgivande till att sekretess upphävs mellan Kriminalvården och CSN. Orsa- ken till detta är att alltså att Kriminalvården vill kunna kontrollera med CSN om en intagen studerande uppbär studielån utan att ha rätt till det. Det kan här betonas att de som i sin ansökan hos CSN uppgett att de är intagna i anstalt härigenom redan har hävt sekretessen. I praktiken blir alltså frågan om hävande av sekretessen aktuell endast för de som inte lämnat korrekta uppgif- ter i sin ansökan. Det kan emellertid ifrågasättas om det är rimligt att som villkor för högskolestudier kräva att den intagne medger att sekretessen gent- emot CSN hävs. Ett samtycke i en sådan situation, där reell valmöjlighet saknas, framstår som illusoriskt. Kriminalvården avser att se över riktlinjerna för klientutbildning i denna del. Kriminalvården överväger vidare att, i sam- råd med CSN, begära att en författningsreglerad uppgiftsskyldighet i stället införs. En uppgift hos CSN om att en viss person uppbär studielån är offentlig. En förfrågan från Kriminalvården om en viss person uppbär studielån torde dock indirekt innebära ett röjande av att den aktuella personen är inskriven i an- stalt. I avvaktan på eventuell författningsreglering avser Kriminalvården emellertid att via telefon utan att ange att samtalet kommer från Kriminal- vården göra stickprovsvisa kontroller hos CSN om en viss intagen uppbär studielån eller inte. Om brottsmisstanke uppkommer, bedömer Kriminalvår- den att sekretessen kan brytas med stöd av 14 kap. 3 § sekretesslagen. 2 010 /1 1:JO1 Frågan om Kriminalvårdens skyldighet att meddela skriftliga beslut Inom ramen för planering av verkställigheten i anstalt görs även en planering av den intagnes sysselsättning. Den planerade sysselsättningen skrivs in i verkställighetsplanen, som efter fastställande kan ändras vid behov. Något formellt beslut om vilken sysselsättning som anvisas fattas dock inte, utan anvisningen av sysselsättning sker genom faktiskt handlande. Kriminalvården menar att skyldighet att meddela skriftliga beslut om anvisad sysselsättning saknas. Även frågan om tillhandahållande av Internet till intagna får anses utgöra en form av faktiskt handlande, där skyldighet att fatta skriftliga beslut saknas. Utbetalning av studiebidrag via CSN använder för utbetalning av studiebidrag. Detta är inte något som Kriminalvården kan råda över. Det finns emellertid inte något som säger att studiebidraget måste betalas ut till den intagne på anstaltens adress. En person som inte vill röja för att han eller hon är intagen i anstalt får därför ordna så att medlen betalas ut på annat sätt än till anstalten. FRIO yttrade sig över remissvaret. I beslut anförde JO bl.a. följande. Enligt 10 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (kriminalvårdslagen) ska en intagen under arbetstid ges möjlighet till arbete, undervisning, utbild- ning, arbetsträning, särskilt anordnad verksamhet som syftar till att motverka brott eller missbruk eller någon annan lämplig sysselsättning som såvitt möj- ligt främjar utsikterna för honom att efter frigivningen inordna sig i samhället. Det är ett välkänt faktum att utbildningsnivån bland intagna i anstalt är låg vid en jämförelse med befolkningen i övrigt. Brist på utbildning kan i många fall antas utgöra en bidragande orsak till en levnadssituation som innefattar kriminalitet. Det är mot den bakgrunden positivt att Kriminalvården numera har möjlighet att själv anordna utbildningar motsvarande vuxenut- bildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare (sfi). Även om behovet av utbildning är störst för intagna som saknar svensk grundskola eller gymnasieskola eller annars endast har en kort utbildning, är det naturligtvis önskvärt att det också finns möjligheter för intagna att bedriva studier på högskolenivå. Sådana studier förutsätter emellertid kontakter med personer utanför anstalten, t.ex. studieanordnare och CSN, vilket kan vara svårt att förena med kriminalvårdssekretessen, som regleras i 35 kap. 15 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En motsvarande bestäm- melse fanns tidigare i 7 kap. 21 § i den numera upphävda sekretesslagen (1980:100). Hänsynen till ordning och säkerhet gör också att det kan vara svårt för en intagen i anstalt att bedriva högre studier. FRIO har i sin anmälan tagit upp fyra frågor som aktualiserats i samband med intagnas högskole- studier. 2 010 /1 1:JO1 Frågan om intagna högskolestuderande måste ansöka om studiebidrag FRIO har uppgett att intagna i vissa anstalter tvingas att söka studiebidrag vid studier på högskolenivå. Kriminalvården har i remissvaret tillbakavisat detta påstående, men indirekt medgett att formuleringen Alla högskole- studerande som är intagna i anstalt ska söka studiebidrag men inte studielån i aktuella riktlinjer är missvisande. Jag är av samma uppfattning. Det bör av riktlinjerna tydligt framgå att intagna kan ha rätt till studiebidrag men inte studielån och hur den intagne ska gå till väga om han vill ansöka om studiebi- drag. Kriminalvården har också uppgett att man avser att formulera om texten i det aktuella avseendet. Frågan om studiebidrag måste sättas in på de intagnas konto för egna medel FRIO har klagat på att beviljade studiemedel inte kan disponeras fritt av in- tagna. Pengar som skickas till en intagen ska normalt tas om hand. En intagen får alltså i princip inte inneha och fritt disponera pengar i anstalten. Enligt vad Kriminalvården har anfört i remissvaret utgör emellertid inköp av kurslittera- tur normalt skäl till att låta en intagen disponera omhändertagna medel. Jag kan mot denna bakgrund inte se att reglerna om intagnas innehav av pengar skulle utgöra något hinder för intagna som vill bedriva studier och är beroen- de av studiebidrag. Som Kriminalvården påpekat finns det inte heller något som hindrar att studiebidraget sätts in på ett konto som någon utomstående kan disponera över för den intagnes räkning. Frågan om hävande av sekretess gentemot högskola eller universitet och gentemot CSN som ett villkor för studier på programtid FRIO har vidare klagat på att det ställs som villkor på den intagne som vill bedriva högskolestudier att han medger att sekretessen som gäller för honom får brytas gentemot studieanordnaren och gentemot CSN. Bestämmelsen i 7 kap. 21 § sekretesslagen om kriminalvårdssekretess som gällde vid tiden för anmälan hade följande lydelse. Sekretess gäller inom kriminalvården för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller lider annat allvar- ligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut av Kriminalvården, , en övervakningsnämnd och inte heller annat beslut i ett kriminalvårdsärende enligt eller lagstiftningen om kriminal- vård i anstalt. Att någon är dömd att avtjäna fängelsestraff får normalt anses vara en uppgift, vars röjande kan antas medföra men för den enskilde. En sådan upp- gift fick enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen inte röjas för annan myndighet i andra fall än som angavs i sekretesslagen eller i lag eller förordning till vilken sekretesslagen hänvisade.