frsrdg · GX04ER1 · 2010-02-24 00:00:00 — och dess medlemsländer har en viktig roll även i resten av världen i bekämpandet av våld mot kvinnor, uttalade församlingen vid januarisessionen då den debatterade förekomsten av ett stort antal mord på kvinnor i observatörsstaten (dok. 11781, rek. 1861, res. Kvinnors rätt till ett liv utan våld underströks av församlingen. 2.8.6 Europapris för främjandet av mänskliga rättigheter delade den parlamentariska församlingen ut ett som instiftats (res. Priset utmärker en representant för det civila samhället eller en frivilligorganisation för betydande insatser för att främja de mänskliga rättigheterna i . Både enskilda personer och organisationer kan nomineras. En panel bestående av sju medlemmar, nämligen församlingens president, ordföranden för det juridiska utskottet, ordföranden för granskningsutskottet och fyra oberoende personer med erkänd ställning inom MR-området, beslutar om det årliga priset. Prissumman är på . 2009 tilldelades det brittisk-irländska Rights Watch, en frivilligorganisation som har övervakat skyddet av de mänskliga rättigheterna inom och även fredsprocessen. valde Rights Watch bland 14 nomineringar. Motiveringen var att det för den fortsatta utvecklingen inom MR-området var viktigt att framhålla Rights Watchs modiga arbete med att övervaka MR-relaterade missförhållanden. Europarådsdelegationen medverkade för i de årliga MR-dagarna som arrangerades i . MR-dagarna är ett samarbetsarrangemang mellan ett stort antal enskilda organisationer och myndigheter och har arrangerats sju gånger tidigare som en mötesplats mellan praktik och forskning om mänskliga rättigheter. MR-dagarna har också som mål att lyfta fram frågan om mänskliga rättigheter på den politiska dagordningen. Det övergripande temat för årets MR-dagar var Klimatförändring och mänskliga rättigheter. Under MR-dagarna 2009 anordnades en paneldebatt med temat Klimatflyktingar finns de? med medverkan av fem av interparlamentariska delegationer. Även representanter från UU och MJU deltog. Panelens moderator var () från Europarådsdelegationen. Miljö- och jordbruksutskottets representant var () och utrikesutskottets representant (). () var utsedd att representera IPU-delegationen, () OSSE-delegationen, () svenska delegation och () Empa-delegationen. Debatten tog upp definitionsfrågan och den begreppsförvirring som råder när det gäller definitionen av klimatflyktingar. Integrationsaspekterna och ansvarsfördelningen berördes också liksom det förebyggande arbetet. Syftet med paneldebatten och en informationsdisk var att informera om det arbete med de mänskliga rättigheterna och demokrati som bedrivs i . internationella kansli höll i planeringen och genomförandet av arrangemangen. 2.9 Ekonomiska, kulturella och sociala frågor m.m. ska enligt artikel 1 i sin stadga (CETS 1) utöver att värna de mänskliga rättigheterna dryfta frågor av gemensamt intresse bl.a. på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena. Den parlamentariska församlingen har fackutskott som täcker dessa frågor. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks äldre, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, tvångsförflyttade, klimatflyktingar och katastrofoffer. Församlingen är också parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen Europeiska återbyggnads- och , , och och utveckling, . Rapporter om verksamheten inom och finns på församlingens dagordning. Barnets rätt till att bli hörd i beslut som berör barnet självt finns i artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter. Hänsyn måste tas till barnets åsikter och känslor i samtliga beslut som rör barnet, menade församlingen i en debatt . Särskilt ska detta gälla beslut som angår familjeliv, sjukvård, adoptionsärenden, utbildning och rättskipning (dok. 11615, rek. Det finns möjligheter att främja barnets deltagande i beslut som rör dem själva, bl.a. barnombudsmannainstitutionen på både nationell och lokal nivå, nationella strategier och informationskampanjer. Innovativa modeller inom sjukvården fick församlingens uppmärksamhet vid en debatt som handlade om den vård som ges i livets slutskede. Då handlar det om att säkerställa så hög livskvalitet som möjligt för den sjuke med tanke på att målet är att bota utan att lindra den fysiska och psykiska smärtan (dok. 11758, res. Församlingen byggde sin uppfattning på WHO:s definition av palliativ vård. Församlingen menade dock att WHO:s definition inte gav tillräckligt utrymme för innovativa alternativ och betonade särskilt den sjukes medbestämmande. Frågan i vilken mån är berett och kapabelt att bidra till en förbättrad dialog mellan olika kulturer har fortsatt att vara aktuell . Församlingen har i sina debatter betonat behovet av ökad förståelse och ökat samarbete mellan västvärlden och andra kulturer. Genom interkulturell dialog på lokal, nationell, regional och internationell nivå kan förståelse byggas upp mellan de stora religionerna. Med anledning av FN:s klimatpanels (UNFCCC) klimatkonferens i noterade det ständiga utskottet vid sitt möte i att klimatförändringarna utgjorde ett hot både mot mänskligheten och mot de levnadsvillkor som berör dagens och kommande generationer. Viktiga frågor om social rättvisa, jämställdhet och mänskliga rättigheter är förknippade med klimatförändringar, vilket motiverade församlingens förslag att inkludera rätten till en hälsosam miljö i . har församlingen delat ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. utgörs av ett underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2009 tilldelades huvudstad . årliga museipris har utdelats . Dess syfte är att främja kännedom om historia och kulturarv. utgörs av församlingens utskott för kultur, vetenskap och utbildning, och beslutsunderlag läggs fram av det europeiska museiforumet. tilldelades priset Zeeuws Museum i det nederländska . gästades den parlamentariska församlingen av president , president , premiärminister , premiärminister , den franske statssekreteraren för EU-ärenden , Internationella brottmålsdomstolens (ICC) president , FN:s internationella klimatpanels (IPCC) ordförande , generalsekreterare för , president , dirigenten , Interparlamentariska unionens (IPU) president , parlamentariska församlings president , FN:s generalsekreterares särskilde representant , generalsekreterare och regionaldirektör . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande , utrikesminister i samma egenskap och utrikesminister vid det ständiga utskottets möte i informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på parlamentarikers frågor vid församlingens sessioner. 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande års session var ombuden och ersättarna fördelade på församlingens utskott och underutskott enligt följande (utskottsersättare inom parentes): Ständiga utskottet (består av delegationsordförande och utskottsordförande): Politiska utskottet: ordf., vice ordf. (, ) för : ordf., ex officio , för externa relationer: ex officio för : ex officio Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: de , (Acketoft, ) för mänskliga rättigheter: för bekämpning av brottslighet och terrorism: de (Acketoft) för minoriteters rättigheter: de för intervjuer med domarkandidater: Acketoft, , Utskottet för ekonomi och utveckling: Lilliehöök, Yazdanfar (, ) för internationella ekonomiska relationer: Lilliehöök vice ordf. för utveckling av turistnäringen: Lilliehöök Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: de , (Acketoft, ) för barnfrågor: (de ) för sociala stadga: Acketoft (de ) Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: Acketoft, (, ) för migrationsfrågor: Acketoft vice ordf. () Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Lilliehöök, ) för kulturarv: (Lilliehöök) för ungdom och sport: Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: , (, Yazdanfar) för hållbar utveckling: , ordf. () för lokal och regional demokrati: () Utskottet för jämställdhet mellan könen: , (de , Yazdanfar) om våld mot kvinnor: , ordf. () för att främja kvinnors deltagande i beslutsprocesser: mot människohandel: , ordf. Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (granskningsutskottet; medlemmarna utses av partigrupperna): de , , Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-utskottet för övervakning av presidentvalet i : de , ordf. Ad hoc-utskottet för övervakning av parlamentsvalet i : de , Det (Group of Peoples Party, EPP/CD) 204 medlemmar: , de , , Den socialistiska gruppen (, SOC) 184 medlemmar: , , , , , Yazdanfar Alliansen för liberaler och demokrater () 97 medlemmar: , Acketoft Den europeiska demokratiska gruppen () 94 medlemmar Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) 29 medlemmar Därutöver finns ett trettiotal delegater som inte tillhör någon partigrupp. De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt de ekonomiska bidrag partigrupperna får via församlingens budget. 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 11941, res. 1676) utgjorde grunden för den årliga debatten om läget för de mänskliga rättigheterna i . Årsrapporten redogjorde för granskning av elva länder: , , , och , , , , , , och . Utskottet skaffar sig en detaljerad bild över utvecklingen i de länder som är föremål för granskning genom besök på plats. Även valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportörer ingår i församlingens ad hoc-delegationer för valövervakning. En framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landet och dess myndigheters sida. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. En sådan dialog pågår mellan utskottet och tre medlemsländer: , och . Utbrett valfusk i samband med presidentval ledde till demonstrationer som slogs ned med våld av polis och militär. Vid massprotesterna omkom tio personer, över hundra personer skadades, medborgare frihetsberövades och ett undantagstillstånd utlystes. Den parlamentariska församlingen fördömde dessa handlingar och krävde att de frihetsberövade skulle släppas eller ställas inför domstol. Den utredning som de armeniska myndigheterna tillsatte på församlingens inrådan havererade. Vid januarisessionen debatterade församlingen misslyckande i att genomföra församlingens krav beträffande händelserna (dok. 11786, 11799, res. Församlingen krävde att en ny utredning tillsätts och betonade betydelsen av utredningens oberoende. Vidare uppmanades att frige de demonstranter som fortfarande hölls fängslade. de ifrågasatte regerings trovärdighet när det gällde de politiska fångarna och föreslog att den armeniska delegationen skulle fråntas sin rösträtt i församlingen. Församlingen fortsatte vid junisessionen sin granskning av demokratiska institutioner (dok. 11962, res. Förändringar i brottsbalk och den armeniska presidentens utlysning av amnesti välkomnades. Amnestin omfattade alla frihetsberövade som inte var anklagade för våldsbrott eller dömda till fängelsestraff . För övriga fall där straff fortfarande skulle avtjänas, hade strafftiden halverats. Församlingen förutsatte att relevanta aktörer nu engagerar sig i en öppen och konstruktiv dialog om nödvändiga reformer i . Bland annat behöver respekten för yttrande- och föreningsfriheten förbättras och polis- och domstolsväsendet reformeras. Med anledning av anklagelser om valfusk vid valet till stadsråd , noterade församlingen att offentlighetens tilltro till valprocedurerna fortfarande var mycket låg och rekommenderade de armeniska makthavarna att prioritera reformer av valsystemet. Genom att på församlingens inrådan utlyst amnesti samt gått med på att tillsätta en ny utredning, ansåg församlingen att påbörjat en demokratisk utveckling. var tveksam till demokratiska utveckling, men menade att församlingen måste vara rättvis och erkänna framsteg bl.a. när det gällde frigivningen av politiska fångar och utredningen av händelserna kring presidentvalet. de å sin sida ansåg att det bästa sättet att få de armeniska makthavarna att förbättra rättssäkerheten, demokratin och de mänskliga rättigheterna var att församlingen krävde åtgärder inom en tidsfrist, vilket hade visat sig vara den enda påtryckning som fungerar. 4.1.3 De demokratiska institutionerna i Församlingen, som har följt demokratiska utveckling , debatterade vid aprilsessionen de demokratiska institutionerna i (dok. 11878, res. Anledningen till debatten var parlamentsval . Även om valet på vissa punkter nådde upp till internationell standard, fanns det behov av förbättringar på många områden för att valet skulle kunna anses vara fritt och rättvist. Valobservatörer hade noterat brister i valprocessen. Den statliga televisionen var inte objektiv i sin rapportering från valkampanjen. De fredliga demonstrationerna mot valresultatet urartade. Bland annat skadades parlamentsbyggnaden. som församlingen betonade rätten att demonstrera, underströk den statens skyldighet att garantera trygghet och säkerhet vid politiska oroligheter. Rapporter om åtskilliga arresteringar och övervåld från polisens sida var särskilt oroande. uppmanades att reformera sina vallagar och gynna pluralism samt fortsätta att vidareutbilda poliser och effektivisera rättssystemet. Våldsvågen efter valet fördömdes återigen vid en uppföljning av ärendet vid höstsessionen (dok. 12011, res. De moldaviska myndigheterna uppmanades att utreda alla anklagelser om våld. Frisläppandet av alla som arresterats i samband med händelserna efter valet välkomnades. Församlingen beklagade att valet ledde till ett politiskt dödsläge som gjorde det omöjligt att utse en ny president och som ledde till parlamentets upplösning. Nyvalet skedde under mera ordnade former trots att medierapporteringen bedömdes vara partisk. Församlingen ansåg att med hjälp borde arbeta fram en långtgående institutionell och legislativ reform. Församlingen inbjöd ministerkommittén att verka för reformer av den moldaviska domarkåren, vallagstiftningen och pressfriheten. Församlingen beslutade att granskningsutskottet ska fortsätta att övervaka genomförandet av resolution . lämnade in sin medlemskapsansökan . Under de efterföljande sex åren undersökte församlingen huruvida uppfyllde normer. Ett antal krav hade ställts för medlemskap: en konstitutionell reform som berörde parlamentets befogenheter, ett nytt valsystem samt en ny medborgarskapslag. Församlingen ansåg att fördrag med innebär begränsningar i landets suveränitet. måste dessutom uppfylla kriterier när det gäller skattesamarbete. tillstyrkte församlingen ansökan om medlemskap under villkor att en överenskommelse nåddes om reformeringen av fördrag med . åtaganden granskades första gången . Församlingen uttryckte sin tillfredsställelse över att bl.a. gjort ändringar i för att bättre kunna bekämpa penningtvätt. Genom ny lagstiftning förbättrades nationalförsamlingens arbete och organisation. hade dock ännu inte ratificerat protokoll nr 1 till (CETS 9) som inbegriper bl.a. skydd för egendom och rätt till fria val. Vid höstsessionen granskade församlingen för förpliktelser och åtaganden gentemot (dok. 12012, res. Församlingen ansåg att hade gett prov på beslutsamhet och förmåga att uppfylla sina förpliktelser och åtaganden sedan anslutningen till 2004. Sedan tillträdet har ratificerat 40 av 205 konventioner och signerat tre andra. Vad gällde den nationella lagstiftningen hade furstendömet antagit en serie lagar gällande nationalitet, mediefrihet, föreningsfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män. rekommenderades dock att utforma en lag som skapar större transparens i partifinansieringen. För att säkra en balans mellan de statliga institutionerna ansåg församlingen att behövde säkra den lagstiftande maktens oberoende gentemot den verkställande makten. Församlingen beslutade att avsluta övervakningen men inleda en dialog med om kvarvarande reformprocesser. Vid aprilsessionen granskade församlingen förpliktelser och åtaganden gentemot (dok. 11701, rek. 1867, res. och blev medlem i . I samband med republiken självständighet 2006 övertog landets medlemskap i . har under sitt medlemskap aktivt samarbetat med och presiderat i ministerkommittén. Församlingen noterade den demokratiska utvecklingen i . En ny konstitution antogs 2006 genom en folkomröstning, parlamentsval hölls , presidentval och som följd av en regeringskris ett nytt parlamentsval blev aktuellt . Valobservatörerna bedömde att valen genomförts enligt standard. En stor majoritet av serberna tog klart ställning för landets europeiska integration. Församlingen sade sig förstå de svårigheter som genomgått och pekade på brister som behövde åtgärdas för att ska anses uppfylla standard. Samarbetet med krigsförbrytartribunalen i hade framskridit. uppmanades att överlämna de två kvarvarande åtalade och . Reformering av lagstiftningen hade framskridit i samarbete med , och hade ratificerat 59 av konventioner. Åtskilligt återstod dock att åtgärda bl.a. inom vallagstiftning, parlamentarisk demokrati, decentralisering, åklagarämbetet och minoriteters rättigheter. stöd ansågs vara av stor vikt för landets fortsatta integrering med europeiska strukturer genom att vidareutveckla respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och en fungerande rättsstat. Utvecklingen avseende Kosovos status är en fråga som också bevakas av församlingen. Församlingen uppmanade att bl.a. skapa ett forum för öppen dialog mellan politiska aktörer när det gällde Kosovofrågan. Församlingen beslutade att fortsätta granskningen av . Församlingens politiska utskott har utsett till rapportör för Kosovofrågan. 4.2.1 Konsekvenser av kriget mellan och Församlingen har engagerat sig starkt för att följa upp konsekvenserna av kriget mellan och . Följaktligen fortsatte frågan att dominera dagordningen vid inledning av 2009 (dok. 11800, 11805, 11806, res. Församlingen fördömde återigen krigsutbrottet mellan två av rådets medlemsländer och drog slutsatsen att bägge parter under kriget gjort sig skyldiga till brott mot folkrätten genom att använda oproportionerligt militärt våld. Båda parter hade även brutit mot stadga. Krav på att återkalla erkännandet av utbrytarregionerna och kvarstod. Församlingen såg positivt på EU:s initiativ att upprätta en oberoende utredning med uppgift att undersöka orsakerna till konflikten och dess händelseförlopp. och uppmanades att fullt ut medverka i internationella samtal som syftade till att nå långsiktig stabilitet i området. En fortsatt dialog mellan alla berörda parter är en förutsättning för att kunna gå vidare och skapa förtroende mellan parterna. De humanitära konsekvenserna av kriget mellan och (dok. 11789, rek. 1857, res. 1648) debatterades vid samma sittning under vintersessionen. Kriget mellan de två medlemsländerna resulterade i över 133000 internflyktingar, av vilka de flesta nu kunnat återvända till sina hemtrakter. Församlingen debatterade den humanitära situationen för de återvändande, men även för dem som fortfarande var på flykt. , och de facto myndigheterna i och uppmanades att villkorslöst hålla sig till utfästelser som utgår från folkrätten och internationella konventioner. För att övervaka MR-situationen i området uppmanade församlingen generalsekreteraren att i samarbete med MR-kommissarien upprätta en särskild fältmission för att övervaka MR-frågorna i området. Församlingen rekommenderade ministerkommittén att fortsätta samarbetet med FN, EU och i regionen och att anordna en internationell konferens om internflyktingar för att utbyta erfarenheter och kunskap om flyktingärenden. Församlingens minimivillkor för en meningsfull dialog innebar att ingångna fredsavtal efterlevs, att ryska trupper dras tillbaka till de positioner där de stod före , att EU:s och övervakare får obehindrat tillträde till och samt att återkallar erkännandet av utbrytarprovinserna. gav sitt stöd till ett förändringsförslag från det politiska utskottet som krävde att församlingens resolution fullt ut genomfördes. måste utan förhalningar ge internationella observatörer obegränsat tillträde till de två omstridda regionerna. Han lyfte fram vikten av att skydd för mänskliga rättigheter gällde även invånarna i utbrytarregionerna och . 4.2.2 Situationen i efter presidentvalet På ett initiativ från den svenska delegationen debatterades situationen i efter presidentvalet som ett brådskande ärende (dok. 11968, res. efter det iranska presidentvalet startade protester mot det officiella valresultatet enligt vilket den sittande presidenten vunnit av rösterna. Den iranska regimen besvarade protesterna med fängslanden, medierestriktioner och förbud mot offentliga församlingar. Händelserna följdes noga av omvärlden. De officiella uppgifterna rapporterade 18 dödsfall. Församlingen ansåg att oegentligheter vid valet gav anledning att ifrågasätta valprocessen. Våldet och polisens brutalitet mot demonstranter fördömdes av parlamentarikerna som krävde frigivning av de dryga 400 demonstranter som fängslats. Församlingen förklarade sig dock beredd till en dialog med och det civila samhället i syfte att hitta en hållbar lösning på situationen i landet. Demonstrationerna var ett tydligt uttryck för att iranier förkastade det riggade presidentvalet, sade som initierat den brådskande debatten. Bilder från gatudemonstrationer påminde om den rörelse som ledde till att Khomeinis regim tog över. Människor längtar efter en förändring och vill få bort diktaturen. demokratiska krafter hade behov av för att bygga upp en demokratisk infrastruktur. understödde iraniernas krav på förändring. Deras krav på rättvisa och respekt för fri- och rättigheter besvarades med våld. Bland de protesterande fanns många kvinnor som krävde att barns och kvinnors egen framtid skulle bli bättre. Vid höstsessionen debatterade församlingen det politiska utskottets rapport om framtid i ljuset av erfarenhet (dok. 12017, rek. 1886, res. Parlamentarikerna uppmanade medlemsstaterna att visa politiskt mod och bekämpa företeelser som går emot principer och värderingar. Församlingen uppfordrade ministerkommittén att göra sina sammankomster till politiska evenemang där betydelsefulla beslut fattas. Parlamentarikerna ansåg även att nytt liv måste ges åt dialogen mellan församlingen och ministerkommittén för att ska kunna fungera effektivt. Bekämpning av terrorism och politisk extremism, konfliktförebyggande, förekomsten av våld i miljöer, möjligheter att öka medborgares politiska delaktighet samt ekonomiska krisers påverkan när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter var framtidfrågor för . Med hänvisning till den ökande globaliseringen borde nord-syd-centrum fullt ut utnyttjas som en bro mellan och omvärlden. Vid junisessionen debatterade församlingen situationen i (dok. 11939, rek. 1874, res. Församlingen har följt utvecklingen i då landet ansökte om medlemskap i . Landets särskilda gäststatus suspenderades dock 1997 på grund av allvarliga brister i respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer samt en utebliven demokratiutveckling. Den senaste tidens utveckling i sammanföll med den politiska dialog europeiska organisationer initierat med landet. I linje med ambition att verka för en demokratisering i landet har rådets informationskontor i öppnats. Sedan nio fängslade oppositionsrepresentanter befriats har inga internationellt erkända politiska fångar.