frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — 1990/91:117 s. 171 och /Losman, Kommunallagen, 10:e uppl., s. 99). Eftersom den enskilde inte har möjlighet att själv väcka talan om umgänge utan är helt beroende av nämndens medver- kan, talar dock starka skäl för att ett beslut om att inte väcka talan om um- gänge för närstående ändå innefattar myndighetsutövning. Inte minst bör här beaktas att den huvudsakliga orsaken till att lagstiftaren valde att inte införa någon möjlighet att överklaga nämndens beslut i sak, dvs. genom förvalt- ningsbesvär, grundar sig på barnets intresse av att inte bli utsatt för fler pro- cesser än som är absolut nödvändiga (se prop. 2005/06:99 s. 57). Det synes alltså inte ha varit fråga om att beslut av detta slag inte i sig skulle kunna överklagas i den ordningen. Vidare måste från den enskildes perspektiv ett beslut om att inte väcka talan helt klart framstå som myndighetsutövning då han eller hon genom beslutet betagits möjligheten att få till stånd en rättslig prövning av umgängesfrågan. Det måste också på den grunden föreligga ett särskilt rättssäkerhetsintresse för den enskilde av att varje ledamot i nämnden som deltar i handläggningen av ett ärende av förevarande slag även deltar i avgörandet av ärendet. 2 010 /1 1:JO1 Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att, såsom nämnden också har anfört i remissvaret, beslutet om att nämnden inte skulle väcka talan om umgänge mellan farföräldrarna och barnet har avsett myndig- hetsutövning och att nämndledamoten därför inte har kunnat avstå från att delta i beslutet. Myndighetsutövningsbegreppet är emellertid svårt att exakt definiera och rättsläget är inte helt okomplicerat. Jag vill därför inte uttala någon kritik mot nämnden utan nöjer mig med nu gjorda uttalanden. På grund av skrivfel angavs i ett beslut om bistånd i form av hemtjänst att beslutet skulle gälla till i stället för rätteligen . Fråga om nämnden borde ha rättat beslutet med stöd av 26 § förvaltningslagen (1986:223) (Dnr 4647-2008) . framförde i en anmälan till JO klagomål mot Vård- och omsorgs- nämnden i rörande handläggningen av ett ärende om bi- stånd i form av hemtjänst för . Klagomålen gällde bl.a. att nämn- den avsåg att begränsa hemtjänst från , att tjänstemän vid förvaltningen brutit mot tystnadsplikten och uttalat sig kränkande vid kontakter med ., att beslut med anledning av Ilse- ansökningar inte meddelats samt att avslagsbesluten inte inne- hållit någon överklagandehänvisning. Inledningsvis inhämtades vård- och omsorgsförvaltningens journalanteck- ningar i ärendet rörande . samt de beslut som meddelats i ärendet . Det framkom vid granskningen av dessa handlingar att nämnden i ett be- slut beviljat . bistånd i form av hemtjänst med trots att beslutet rätteligen skulle gälla till . Upplysningar i frågan inhämtades per telefon från biståndschefen . Vidare inhämtades vissa handlingar från Länsrätten i . anmodades därefter att inkomma med utred- ning och yttrande över handläggningen efter det att felet i beslutet hade uppmärksammats. Yttrandet skulle främst belysa om Ilse- . för sin del bekräftade att beslutet var felaktigt på grund av ett skriv- fel, om nämnden (förvaltningen) rättat beslutet, hur den eventuella rättelsen i rent formellt hänseende handlagts och hur kontakter i saken med . dokumenterats. Nämnden beslutade att som remissvar till JO översända ett tjänsteutlåtande som hade upprättats av tf. förvaltningsdirektören och bistånds- chefen . 2 010 /1 1:JO1 I tjänsteutlåtandet anfördes bl.a. följande. Beslutet som fattades avsåg personligt utformad hemtjänst med . . fick ett muntligt besked av den bi- ståndsbedömare som handlade ärendet att beslutet skulle gälla . Detta är dock inte dokumenterat i journalen då handläggaren inte upptäckte skrivfelet. uppmärksammade inte skrivfelet förrän i ef- terhand. Biståndsbehovet har förändrats och ombedömts sedan ovan nämnda beslut. Felet har inte upptäckts av handläggaren och detta har inneburit att någon korrigering eller rättning av skrivfelet inte heller skett. är medveten om att detta innebär att beslutet som nämnden tagit gäller . Möjligheten att ompröva beslutet finns enligt det förbehåll som är inskrivet i beslutet, det vill säga om omständigheterna väsentligt förändras. kan dock konstatera att . inte lidit rättsförlust, då vård- och om- sorgsnämnden inte har minskat antalet beviljade hemtjänsttimmar. . yttrade sig över remissvaret. Det framkom under handläggningen att . vänt sig till Länssty- relsen i med klagomål mot nämnden. Jag har tagit del av läns- styrelsens beslut i det ärendet (dnr 701-13619-2008). I ett beslut anförde JO följande. JO:s huvuduppgift är att granska att myndigheter och andra som står under JO:s tillsyn följer lagar och andra författningar i sin verksamhet. Granskning- en, som således är av rättslig art, är främst inriktad på en kontroll av att myn- digheterna har följt de regler som gäller för förfarandet, dvs. agerat korrekt i formellt hänseende. JO brukar däremot inte uttala sig om myndigheters be- dömningar i olika ärenden. Mot den bakgrunden uttalar jag mig inte om de bedömningar som nämn- den har gjort rörande behov av bistånd. Jag har inriktat min granskning på hur den felaktiga tidsangivelsen i beslu- tet om bistånd hanterades från nämndens sida. När en socialnämnd fattar ett beslut om bistånd i form av hemtjänst måste nämnden överväga om beslutet ska gälla tills vidare eller begränsas till . Om beslutet begränsas till att avse måste det av beslutet tydligt framgå vilken tidsperiod det omfattar. I det nu aktuella fallet kom beslutet på grund av ett skrivfel att omfatta en betydligt än vad som var nämndens avsikt. Enligt 26 § förvaltningslagen (1986:223) får ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens skrivfel rättas av den myndighet som meddelat beslutet. Innan rättelse sker ska myndigheten ge den som är part tillfälle att yttra sig, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild och åtgärden inte är obehövlig. Enligt . kontaktades . av förvaltning- en och informerades om att den tidsperiod som angivits i beslutet var felaktig. Eftersom nämnden synes ha ansett att det var fråga om ett rent skrivfel borde 2 010 /1 1:JO1 nämnden även ha rättat beslutet i enlighet med vad som anges i 26 § FL. Så har emellertid inte skett. I stället har nya biståndsbeslut meddelats som det första beslutet gällde. Att så blivit fallet är naturligtvis inte tillfredsställande. Nämnden förtjänar kritik för den bristfälliga handläggning- en i denna del. Vad . i övrigt har anfört föranleder inte något uttalande från min sida. Fråga om en tjänsteman vid en socialförvaltning hade tagit befattning med ett ärende på ett sådant sätt att hon kunde anses jävig (Dnr 5230-2008) ., född , omfattas av personkretsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Hennes mor . var tidigare förordnad som god man för henne. inledde An- gelika H. ett förhållande med en man som var son till en av handläggarna vid socialförvaltningens i LSS-enhet. Därefter kom relatio- nen mellan . och hennes föräldrar att försämras. . begär- de entledigande från sitt uppdrag som god man för . I en anmälan, som inkom till JO , framförde . och . klagomål mot i . Klagomålen avsåg handläggning av ärendet rörande . De anförde bl.a. följande. efter att inlett förhållandet med sin pojkvän såg de tecken på att for illa i relationen. De påtala- de detta för men fick ingen respons. fick de känne- dom om att de två LSS-handläggarna sinsemellan diskuterade situation och hennes behov av insatser. De begärde därför att skulle få en ny handläggare men fick avslag på sin begäran med motiveringen att det inte fanns någon annan handläggare att tillgå i kommunen. lämnade de in en skriftlig begäran om byte av handläggare. De föreslog även som alternativ att en handläggare skulle anlitas från en annan kommun. Nå- gon förändring skedde dock inte förrän då handläggaren gick i pension. försämrades situation drastiskt. Hon tog avstånd från sin familj och begärde att modern skulle entledigas som god man. Hennes stöd från inskränker sig nu till några timmars daglig verksamhet enligt LSS . De vill att JO ska granska om nämn- den åsidosatt sitt ansvar enligt socialtjänstlagen när det gäller att ge stöd och hjälp, om berörda tjänstemän åsidosatt anmälningsplikten enligt 24 a § LSS, om brott mot tystnadsplikten begåtts, om kommunallagens regler 2 010 /1 1:JO1 om jäv åsidosatts samt om det i övrigt finns anledning att rikta kritik mot kommunen i ärendet. Av anmälan framgick att . även vänt sig till i Väst- ra med sina klagomål mot . I ett beslut hade anfört bl.a. följande. kan konstatera att det uppstått en situation där en kommunalt anställd LSS-handläggare är mor till pojkvän. . har tagit avstånd från sin mor, tillika god man, och inrättat en nära relation till pojkvännen och hans familj. kan inte finna att det i den situationen föreligger något som ligger inom uppdrag att ta ställning till. upp- fattar att det som sker i huvudsak sker i relationen mellan . respek- tive pojkvännen och hans familj utan inblandning från . Likaså har . rätt att själv bestämma över vilka insatser hon vill ta emot och hur hon i övrigt vill ordna sitt liv. Det är naturligtvis viktigt att den berörda LSS-handläggaren likväl som hennes kollegor noga håller isär det privata från det professionella. Det är inte minst viktigt att nämnden vidtar alla erforderliga åtgärder för att säkerställa att . är införstådd med vilket stöd hon kan få och har rätt till samt att nämnden säkerställer så att . känner förtroende för sin handläg- gare och i övrigt. Likaså är det viktigt att nämnden så långt som möjligt, inom ramen för sitt uppdrag, säkerställer att . inte utsätts för psykiska eller fysiska övergrepp och att hon har kunskap om vart hon ska vända sig om hon upplever hot eller otrygghet och behöver stöd. bedömer, utifrån de uppgifter som inhämtats, att erforderliga åtgärder vidtagits i dessa avseenden. JO inhämtade inledningsvis från socialförvaltningen handlingarna i ärendet rörande . för tiden till . anmodades därefter att inkomma med utredning och ytt- rande över vad . och . anfört i fråga om jäv. Yttrandet skulle särskilt avse förhållandena efter beslut . Nämnden beslutade att som sitt remissvar till JO översända ett tjänsteutlå- tande som hade upprättats av avdelningschefen . I tjänsteutlåtandet anfördes bl.a. följande. De berörda huvudpersonerna är ., hennes mor och tidigare gode man . samt modern till pojkvän, K. K:s mor, ., arbetar som LSS-handläggare i , men, av förståeliga skäl, inte i ärendet . Handläggningen har skötts av LSS-handläggaren samt av LSS-handläggaren som efterträtt som handläggare. I de situationer då hembesök, etc. varit nödvändigt för handläggningen har biståndshandläggaren deltagit för att undvika oklarheter och missförstånd om vad som förevarit. Vid ett antal tillfällen har avdelningschefen deltagit i handläggningen, främst i kontakterna med . 2 010 /1 1:JO1 Vad har handlagts ? Vid genomgången framgår ett tydligt mönster; ., hade vid inled- ningen av den aktuella perioden sin mor, ., som god man och öns- kade få ny god man. har förklarat att hon önskat byta god man. Sedan väl ett byte av god man genomförts, har omständighe- terna kring god man-skapet varit det centrala temat i samtalen, men också kryddat av relation till den gode man som, i direkt strid mot huvudmannen uttalade vilja, tar hand om all hennes post och dessutom mot hennes vilja har kontakt med modern. Större delen av handläggningen har kretsat kring dessa teman och biståndsavdelningens arbete med att försöka göra livet så bra som möjligt för samt att få henne att acceptera gode mannen. Jävssituationer i handläggningen? I samband med den trassliga situationen kring tillsättandet av en ny god man var det svårt med kontakterna med ., vilken inte önskade kontakt. ombads därför pojkvännens mor att medverka genom att be . att komma till biståndsavdelningen för att vidare diskutera tillsät- tandet av ny god man. Detta är den enda situation där LiliAnn J. på något enda sätt varit involve- rad i handläggningen eller dess förlängning i kontakter, etc. . försökte att få slippa att ha sin egen mor som god man och ville i stället få en ny sådan. Då överförmyndaren arbetade med rekryteringen av en ny fungerande god man, uppstod en rad olika kommuni- kationsproblem mellan överförmyndaren, tänkta nya gode män, modern ., kommuns LSS-handläggare samt huvudmannen . LSS-handläggningen har helt präglats av att se LiliAnn J. som mor till pojkvän, dvs. hon har inte varit inblandad i någon form av hand- läggning. , då ingen lyckades få kontakt med ., har bi- ståndsavdelningen, för att på något sätt lösa kontaktproblemet, bett pojkvän- nens mor om hjälp för att kunna etablera kontakt med genom att be komma till biståndsavdelningen för att vidare kunna lösa god man- frågan. bedömning är att detta har skett med bästa för ögonen och att det knappast inneburit någon form av handläggningsjäv. . och . yttrade sig över remissvaret. De anförde bl.a. att LiliAnn J. varit inblandad i handläggningen av ärenden än vad kommunen hade uppgivit och att LiliAnn J. haft synpunkter på ledsagarnas arbete vilket borde finnas dokumenterat hos den s.k. assistans- enheten. Ett yttrande över remissvaret inkom även från som var förord- nad som god man för till . Med anledning av vad . och . uppgett i sitt yttran- de inhämtade föredraganden upplysningar per telefon från områdeschefen vid assistansenheten. Han uppgav att enheten inte hade några 2 010 /1 1:JO1 journalanteckningar rörande den LSS-insats i form av ledsagarservice som . tidigare beviljats. . och . inkom under ärendets handläggning även med kompletterande skrivelser rörande situation. I ett beslut anförde JO följande. . och . har i sin anmälan riktat omfattande kritik mot av ärendet rörande . Jag har valt att inrikta min granskning på frågan om det förekommit jäv vid nämndens hand- läggning av ärendet. Enligt 10 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) gäller för en socialnämnd vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). Det är således kommunallagens bestämmelser om jäv som är tillämpliga i social- nämndens verksamhet. Av 6 kap. 25 § kommunallagen framgår att det finns flera olika jävsgrunder. Dessutom finns det en generalklausul, vilken avser vissa situationer som inte täcks av övriga jävsgrunder, s.k. delikatessjäv. En- ligt denna bestämmelse, som är den som är av intresse i detta sammanhang, är bl.a. anställd hos kommunen jävig om det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet i ären- det. En anställd som är jävig får inte delta eller närvara vid handläggningen av ärendet. Med handläggning avses inte bara beslutsfattande utan även utredning, be- redning och föredragning. De personer som åsyftas är de som tar sådan be- fattning med ett ärende att de kan tänkas inverka på ärendets utgång. Reglerna har till syfte att förhindra misstankar om bristande opartiskhet och ovidkom- mande hänsyn. Bestämmelserna träffar såväl grundade som objektivt ogrun- dade misstankar. Med andra ord kan jäv föreligga, även om vederbörande tjänsteman rent faktiskt inte har brustit i kraven på objektivitet och opartisk- het. Delikatessjäv kan föreligga om en handläggare är vän eller ovän med den som är part i ärendet. Vidare kan det vara fråga om delikatessjäv vid ett mar- kant beroendeförhållande mellan handläggaren och parten. Även den som särskilt engagerar sig i saken på ett sätt som ger anledning att anta att det brister i förutsättningarna för en objektiv bedömning av ärendet skulle kunna anses jävig på denna grund. En anställd bör avhålla sig från att engagera sig i ett ärende redan om misstanke kan uppkomma om att det brister i förutsätt- ningarna för en opartisk bedömning. I förevarande fall har ., som är föremål för insatser från social- nämndens sida, ett förhållande med LiliAnn J:s son. Det är uppenbart att LiliAnn J. inte ska delta i handläggningen av ärendet rörande . Såvitt framkommit har inte heller LiliAnn J. varit formell handläggare av ärende sedan förhållandet inleddes. Frågan är om LiliAnn J. ändå tagit befattning med ärendet på ett sådant sätt att hon kan anses jävig. Det framgår av utredningen att socialförvaltningen har haft viss kontakt med LiliAnn J. under ärendets handläggning. Vidare framgår att LiliAnn J. 2 010 /1 1:JO1 deltagit vid ett möte som förvaltningen anordnat rörande situa- tion. Dessa kontakter synes dock ha tagits med LiliAnn J. i hennes egenskap av privatperson. Jag har förståelse för att så har blivit fallet eftersom LiliAnn J. är mor till pojkvän och har haft nära kontakt med henne. Det finns inte någonting som visar att LiliAnn J. har tagit befattning med ärendet i sin egenskap som anställd vid förvaltningen. Någon jävssituation har därmed inte förelegat. Vad . och . anfört i övrigt föranleder inte något ut- talande från min sida. 2 010 /1 1:JO1 Stöd och service till vissa funktionshindrade Handläggningen av ett ärende om insats i form av ekonomiskt stöd enligt 9 § 2 LSS; fråga bl.a. om nämnden har kunnat avvisa ett överklagande därför att nämnden ansett att den som klagade på ett beslut inte var behörig (Dnr 3171-2008) F.H., som tillhör personkretsen enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har beviljats assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning. Assistansen utförs av Kompis . . är god man för F.H. I en anmälan till JO framförde , som ombud för Kompis , klagomål mot i angående handläggningen av ett ärende om insats enligt LSS. Ärendet avsåg handlägg- ningen av F.H:s ansökningar om ekonomiskt stöd enligt 9 § 2 LSS för kost- nader på grund av att den ordinarie assistenten varit sjuk. anförde bl.a. följande. Hanteringen av ärendet brast på så sätt att beslutstiderna var orimligt långa, ett felaktigt beslut fattades gällande god mans möjlighet att anlita ombud i ärendet, skriftliga frågor besvarades inte och kommunen lämnade inte information om bl.a. vilket underlag som kommunen behövde för att aktuellt bidrag skulle utgå. Till sin anmälan fogade bl.a. beslut från och vari omsorgsnämndens arbetsutskott avslog ansökan om insats i form av ekonomiskt stöd (sjuklöneersättning) för perioderna den 3 januari24 respektive oktoberdecember 2006 och ett beslut från vari arbetsutskottet avvisade ett överklagande av beslu- tet från . i anmodades att inkomma med ut- redning och yttrande över vad Kompis hade anfört i sin anmälan beträffande handläggningstiderna samt handläggningen av överklagandet av beslutet från . Som sitt remissvar lämnade omsorgsnämndens arbetsutskott ett yttrande som hade undertecknats av , handläggare vid omsorgsför- valtningen. I yttrandet anfördes i huvudsak följande. 2 010 /1 1:JO1 -07 inkom 15 ansökningar med underlag om utbetalning av ekonomiskt stöd enligt 9 § punkt 2 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade LSS gällande ersättning för merkostnader under ordinarie assistents sjukdomsperiod. För att kunna handlägga, bedöma och fatta korrekt beslut krävs underlag från den enskilde som styrker att faktisk merkostnad uppkommit. Flertalet underlag saknas och begäran om komplettering skickas till god man. Med ansökan av det här slaget inkommer oftast ett flertal doku- ment, såsom den ifyllda ansökningsblanketten, sjukfrånvaroanmälan, inty- gande att vikarie anlitats och tidsredovisningar. Det brukar vara 810 doku- ment för varje ansökan beroende på hur lång sjukdomsperiod som avses samt hur många vikarier som anlitats. Varje ansökan och underlag måste noggrant granskas och bedömas huruvida faktisk merkostnad är redovisad och styrkt genom det aktuella underlaget. För att kunna få en hanterlig, effektiv och för den enskilde begriplig myndighetsutövning delades dessa ansökningar i två grupper efter tidsperiod eftersom det är en mycket stor mängd dokument som ska granskas. Ärende 1 avser ersättning för assistent som varit sjuk januari -07mars -07 och ärende 2 avser ersättning för assistent som varit sjuk oktober -06december -06. Nämnden skulle ha kunnat avstå från att handlägga ansökan eftersom den avser en tidsperiod som med god marginal passerat och LSS saknar bestäm- melse om retroaktivitet. Enligt domar i Länsrätten i mål nr 981-07 och mål nr 15-07 kan nämnden inte anses ha skyldighet att utge ersättning för tidsperiod som med god marginal passerat då ansökan inkom. Begäran om komplettering av underlag till inkomna ansökningar sänds till assistansanordnaren. En av kommunen framtagen ansökningsblankett skickas med för att underlätta för den sökande samt där det framgår vilka uppgif- ter/underlag som kommunen behöver för att handlägga ansökan. Begärda kompletteringar till aktuell ansökan har inte kommit in. Därmed saknas kom- plett underlag som styrker att faktisk merkostnad uppkommit samt att kostna- derna faktiskt är utbetalda, vilket framgår av nämndens utredning av ansökan. 070607 Fullmakt inkom, god man . ger Kompis fullmakt att ansöka om sjuklön vid ordinarie assistents sjukdom enligt 9 § punkt 2 LSS. Av fullmakten framgår inte vilken person på Kompis som får vara behjälplig med ansökan. Fullmakten avser inte rätt att föra talan för den enskilde. 070716 Ansökan inkommer till kommunen, nu på den anvisade blanketten. Tillsammans med ansökan som görs för varje tidsperiod som den enskilde varit sjuk krävs följande dokument: ansökan, sjukfrånvaroanmälan, tidsredo- visningar för ordinarie och vikarie, intygande om att vikarie anlitats, samman- ställning att faktisk merkostnad uppkommit samt att kostnaderna faktiskt är utbetalda. Faktisk merkostnad ska redovisas och verifieras. I denna ansökan saknas fortfarande, trots begäran om komplettering, sammanställning av fak- tiska merkostnader samt dokument som visar att kostnaderna faktiskt är utbe- 070903 Utredning och förslag till beslut i ärende 1. Utredningen kommunice- ras med god man. Brev inkommer från Kompis . Brevet har felaktigt sänts till Läns- rätten i och kommer till omsorgsförvaltningen 071004. Brevet innehåller en begäran om att nämnden skall precisera vilken dokumentation som ska ingå i framställan gällande ersättning för uppkommen merkostnad. Nämnden valde att inte svara på denna förfrågan då svaren på de frågor som ställdes av Kompis redan är givna i utredningen som kommunice- rats med god man 070903, samt att det framgår av ansökningsblanketten vilka 2 010 /1 1:JO1 underlag som ska bifogas, inga nya obesvarade frågor framställdes i brevet. Ärendet lämnades till arbetsutskottet för beslut. 071009 beslut om avslag i ärende 1 fattas i omsorgsnämndens arbetsut- skott. 071031 Överklagan av omsorgsnämndens arbetsutskotts beslut i ärende 1 inkommer. Det är Kompis som överklagat beslutet, fullmakt saknas. 071121 Förslag till beslut om att avvisa överklagan enligt 24 § 1 st förvalt- ningslagen. 071204 Au beslutar i ärendet, att avvisa överklagan som avser ärende 1. Beslutet kommuniceras med Kompis . 071005 Ärende 2 handläggs och utredning kommuniceras med god man 071005. 071204 Beslut om avslag i ärende 2 tas i arbetsutskottet. 071221 Överklagan inkommer från god man, överklagan avser beslut om avvisning av överklagan för ärende 1 samt överklagan av ärende 2. Överklagan av ärende 1 och ärende 2 samt överklagat beslut om avvisning av överklagan lämnas till Länsrätten i med mål nummer 219- 08 och 220-08. I anmälan hävdas att kommunen behandlar medborgare med beslut enligt helt olika då de bidragsberättigade som har kommunen som arbetsgiva- re för sin assistans inte behöver inge någon ansökan utan får tillfällig utökad assistans, i form av vikarie när den ordinarie assistenten är sjuk. Varje assistansanordnare har ett ansvar att tillgodose behovet av personal, bland annat ingår att sätta in vikarier om den ordinarie assistenten är sjuk. Ansvaret är detsamma oavsett om det är kommunen som är assistansanordna- re eller om den enskilde valt en annan assistansanordnare.