frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — uppfattning är emellertid att ärendet grundligt utretts och att beslut fattats på tillräckligt underlag. I akt finns ett yttrande av försäkringsläkaren daterat . Mot bakgrund av handlingarna i Försäk- ringskassans akt, bl.a. föredragningspromemorian jämte bilagor samt För- säkringskassans journalanteckning om kommunicering , har länsrätten dragit slutsatsen att de facto hade kommunicerat försäkringsläkarens yttrande med E.D. I och med detta har länsrätten ansett frågan om handläggning som tillräckligt utredd i målet. Om utredningen i länsrätten hade givit vid handen att E.D. inte hade fått ta del av försäkringsläkarens yttrande hade länsrätten naturligtvis agerat annorlunda. I socialförsäkringsmål återges försäkringsläkarens yttrande regelmässigt i domen. För att besvara ombudets påstående om att inte anlitat någon försäkringsläkare har länsrätten valt att referera delar av för- säkringsläkarens yttrande i domen. Försäkringsläkarens yttrande har emel- lertid inte legat till grund för utgången i länsrätten. I kammarrätten har E.D. inkommit med en kopia på den före- dragningspromemoria som han erhållit. I denna anges ett antal bilagor men inte något utlåtande av försäkringsläkare. har i kammar- rätten förklarat det inträffade med att E.D. av misstag skickats fel version av föredragningspromemorian. Mot bakgrund av vad som framkommit i kammarrätten kan konstateras att länsrätten, innan den avgjorde målet, borde ha kontaktat ombudet för att ta reda på vad han menade med sitt påstående om att försäkringsläkare inte anlitats. 2 010 /1 1:JO1 E.D. kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Det har vid handläggningen i kammarrätten framkommit att det har funnits två olika versioner av föredragningspromemoria i ärendet. I den version som har funnits i akt, och som därmed är den som länsrätten har haft tillgång till, anges försäkringsläkarens yttrande som en av bilagorna. E.D. har till kammarrätten ingett en kopia av den före- dragningspromemoria som han erhållit från . I den prome- upptas inte försäkringsläkarens yttrande som bilaga. E.D. har i länsrätten anfört bl.a. att inte varit i kontakt med någon försäkringsläkare och att myndighetens beslut synes vara grundat enbart på handläggarens bedömning, utan någon medicinsk utredning. De uppgifter som E.D. lämnade i länsrätten var enligt min mening sådana att de borde ha föranlett länsrätten att utreda om han hade fått tillgång till försäkringsläkarens yttrande. I stället för att kontrollera hur det förhöll sig med detta nöjde sig dock länsrätten med att besvara E.D:s uppgifter genom att i domen referera delar av försäkringsläkarens yttrande och förutsätta att hade kommunicerat yttrandet med E.D. Jag är kritisk till hur målet har handlagts i länsrätten. Med denna kritik avslutas ärendet. Initiativärenden mot en socialnämnd och en länsrätt; fråga om det funnits rättsliga förutsättningar för att reglera umgänge mellan en far och hans son med stöd av 14 § LVU (Dnr 1081-2009 och 1082-2009) I en anmälan till JO klagade . på i kommun angående handläggningen av ett ärende rörande hans son A., född , som vårdades med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU (JO:s dnr 2222-2008). Med anledning av T.L:s anmälan lånade JO från nämnden in vissa hand- lingar rörande A. En tjänsteman vid JO:s expedition inhämtade per telefon vissa kompletterande upplysningar. Vad som kom fram gav inte anledning att fortsätta utredningen av T.L:s anmälan (JO:s beslut ). JO fann dock skäl att på eget initiativ utreda en fråga som T.L. inte tagit upp i sin anmälan. Vid JO:s expedition upprättades två promemorior i vilka sammantaget anfördes bl.a. följande. har enligt 14 § första stycket LVU ett ansvar för att den unges behov av umgänge med föräldrar och vårdnadshavare så långt möjligt tillgo- 2 010 /1 1:JO1 Om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med vården enligt LVU får socialnämnden med stöd av 14 § andra stycket LVU besluta hur den unges umgänge med vårdnadshavare och med föräldrar som har umgängesrätt reglerad genom dom eller beslut av domstol eller genom avtal ska utövas. beslutade i kommun att med stöd av 14 § LVU begränsa T.L:s umgänge med A. till en gång var sjätte vecka. överklagade nämndens beslut till Länsrätten i som i en dom (mål nr 1961-07) biföll överklagandet på så sätt att det överklagade beslutet upphävdes. Länsrätten förordnade att umgänge mellan T.L. och hans son A. tills vidare skulle fortsätta att äga rum varannan onsdag samt en helg . Som framgår av 14 § LVU har nämnden kunnat fatta beslut om umgäng- esbegränsning endast under den förutsättningen att T.L. vid tiden för nämn- dens beslut hade del i vårdnaden om A. eller hade umgängesrätt som var reglerad genom dom, beslut eller avtal. Från i kommun inhämtade JO yttrande i frågan om det funnits rättsliga förutsättningar för att reglera T.L:s umgänge med A. med stöd av 14 § LVU. Från Länsrätten i (vars verksamhet numera övertagits av Förvaltningsrätten i ) inhämtade JO yttrande i frågan om det funnits rättsliga förutsättningar för länsrätten att i sak pröva nämndens beslut om reglering av umgänget. i kommun överlämnade som sitt remissvar ett av en sektionschef vid medborgarförvaltningen upprättat yttrande av följande lydelse. Undertecknad kan konstatera att T.L. 07-08-29 ej var vårdnadshavare för sonen. Han hade heller inte ett genom dom eller avtal fastställt umgänge med A. Rättslig förutsättning för att reglera T.L:s umgänge enligt 14 § förelåg därför inte. Att medborgarnämnden ändå tog ett sådant beslut beror på ett förbiseende av detta faktum. Lagmannen överlämnade som Länsrättens i remissvar ett av rådmannen upprättat yttrande av följande lydelse. i kommun beslutade att begränsa umgänget mellan T.L. och dennes son A. till en gång var sjätte vecka. var inte vårdnadshavare. Beslutet angavs vara fattat med stöd av 14 § andra stycket punkten 1 LVU. överklagade beslutet till länsrätten, som i dom biföll överklagandet och upphävde det överklagade beslutet. Umgänge mellan far och son skulle därmed fortsätta som tidigare, dvs. varannan onsdag samt en helg . Umgänge i den omfattningen fanns reglerat sedan somma- ren 2006. hade umgänge ägt rum varan- 2 010 /1 1:JO1 i kommuns beslut hade fattats med stöd av 14 § andra stycket punkten 1 LVU. Inget i utredningen gav anledning att anta att det saknades förutsättningar för ett sådant beslut. Med hänsyn härtill bedömdes det således vara ett till länsrätten överklagbart beslut och länsrätten sakprövade överklagandet. Beträffande rättspraxis jfr RÅ84 2:38. I ett beslut anförde JO följande. När ett barn vårdas med stöd av LVU har socialnämnden enligt 14 § LVU ett ansvar för att den unges behov av umgänge med föräldrar och vårdnadshavare så långt möjligt tillgodoses. Om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med vården får socialnämnden enligt 14 § andra stycket LVU besluta bl.a. hur den unges umgänge med vårdnadshavare och med föräldrar som har umgänges- rätt reglerad genom dom eller beslut av domstol eller genom avtal ska utövas. beslut får enligt 41 § LVU överklagas till förvaltningsrätten. var inte vårdnadshavare för A. Såvitt framgår av utredningen i ärendet hade han inte heller någon umgängesrätt med A. som var reglerad genom dom, beslut eller avtal. Det har därför inte förelegat förutsättningar för nämn- den att med stöd av 14 § LVU fatta något beslut rörande umgänget. har i sitt remissvar medgett att nämnden inte har kun- nat fatta ett beslut i fråga om umgänget med stöd av 14 § LVU och att det inträffade beror på ett rent förbiseende. Mot den bakgrunden finner jag inte skäl att ytterligare uppehålla mig vid nämndens handläggning. Vad gäller handläggningen i länsrätten vill jag anföra följande. Genom domen biföll länsrätten överklagandet på det sätt att det överklaga- de beslutet upphävdes. I domslutet förordnades också att umgänge mellan T.L. och hans son A. skulle fortsätta att äga rum varannan onsdag samt en helg . Vid handläggningen av mål av den aktuella typen torde det normalt sett vara tillräckligt för domstolen att förlita sig på vad socialnämnden uppger om de bakomliggande förhållandena vad gäller vårdnad och umgänge, dvs. om och hur dessa frågor har reglerats enligt bestämmelserna i . I det aktuella ärendet fanns dock inte några sådana uppgifter beträffande um- gänget mellan T.L. och A. Länsrätten borde därför ha klarlagt huruvida T.L:s umgängesrätt var reglerad genom dom eller beslut av domstol eller genom avtal. Om länsrätten hade utrett frågan om regleringen av umgängesrätten hade det framkommit att det inte förelåg rättsliga förutsättningar för att med stöd av 14 § LVU besluta om T.L:s umgänge med A. Länsrätten borde såle- des ha undanröjt det överklagade beslutet utan att ersätta det med ett nytt beslut. Jag är kritisk till domstolens handläggning. Med den kritik avseende handläggningen i nämnden och länsrätten som fram- går av det ovan anförda avslutas ärendet. 2 010 /1 1:JO1 Fråga om myndighets kommunicering med personer med sekretessmarkerade personuppgifter (Dnr 822-2009) JO meddelade ett beslut med följande inne- håll. I en anmälan till JO framförde N.N. kritik mot (). Enligt anmälan hade SPV skickat avgiftsbesked till N.N:s arbetsgivare och inte till N.N. personligen, vilket lett till att N.N:s personuppgifter, som var skyddade, hade röjts för ett antal personer på arbetsplatsen. SPV anmodades att yttra sig över anmälan. I sitt remissvar anförde SPV bl.a. följande. Anmälaren (N.N.) har en sekretessmarkering i folkbokföringsregistret. Av Vägledning för hantering av sekretessmarkerade personer samt Information om skyddade personuppgifter framgår bl.a. följande. Sekretess- markeringen ska fungera som en varningssignal. Av en sekretessmarkering framgår inte vilken uppgift om en person som kan vara känslig. Varje myn- dighet ska göra en självständig sekretessprövning. Vidare framgår det att en myndighet bör ha enhetliga och säkra rutiner för att kommunicera med och om personer med sekretessmarkerade personuppgifter. Förutom möjligheten att använda sig av Skatteverkets förmedlingskontor kan en myndighet vända sig till den enskilde eller t.ex. andra myndigheter via en säker kommunika- tionskanal. Som exempel på en säker kommunikationskanal anges brev. Den sekretessbestämmelse som är tillämplig är 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) (jämte 1 b § sekretessförordningen [1980:657]). (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400] och 6 § offentlighets- och sekretessförordningen [2009:641], JO:s anm.) Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. SPV skickar ut avgiftsbesked rörande den individuella ålderspensio- nen till alla anställda som omfattas av pensionsavtalet PA 03. Av beskedet framgår hur mycket arbetsgivaren betalat in under det föregående året. I det aktuella ärendet har SPV skickat ut avgiftsbeskeden avseende inbetalda avgif- ter . SPV utgår ifrån att det är ett sådant besked som anmälan avser. 2 010 /1 1:JO1 Avgiftsbeskeden skickas ut automatiskt. Adresserna hämtas från folkbok- föringen. För de personer som har sekretessmarkering skickas beskedet till arbetsgivaren. Arbetsgivarens namn läggs in som c/o och som adress anges arbetsgivarens adress. I skrivelsen anges Sekretess i anslutning till person- numret. I detta fall fanns en sekretessmarkering varför beskedet skickades till N.N:s arbetsgivare. SPV saknar kännedom om vilken handläggare på verket som anmälaren N.N. haft samtal med. SPV beklagar att N.N. upplevt samtalet som negativt men såvitt SPV kan se har N.N. dock inte fått några felaktiga upplysningar. SPV har skickat avgiftsbeskedet till N.N:s arbetsgivare som är en myndig- het. N.N:s adress framgår inte av beskedet. Det som kan utläsas av beskedet om det öppnas är N.N:s namn, personnummer samt de avgifter som arbetsgi- varen betalat in för N.N. avseende individuell ålderspension. Ingetdera av dessa uppgifter torde vara okänt för arbetsgivaren. Det är givet- vis mycket beklagligt att N.N. har upplevt obehag på grund av att avgiftsbe- skedet skickats till arbetsgivaren. SPV kan dock inte se att verket lämnat ut några uppgifter där det kan bedömas att det föreligger sekretess gentemot arbetsgivaren. SPV kan inte heller ansvara för hur försändelsen hanterats hos arbetsgivaren. Det måste ankomma på arbetsgivaren att hantera uppgifter rörande en anställd på ett tillförlitligt sätt, särskilt när det gäller en anställd vars personuppgifter är sekretessmarkerade. SPV har delvis ändrat systemet för hämtning av adresser vid automatiska utskick avseende individuell ålderspension. Valpaket m.m. skickas numera direkt till hemadressen även till en person som har en sekre- tessmarkering. De i ärendet aktuella avgiftsbeskeden skickas dock fortfarande till arbetsgivaren. SPV har ansett att de uppgifter som kommer till arbetsgiva- ren i dessa fall redan är kända av denne. Det har tidigare inte kommit in några synpunkter till SPV på detta förfarande. Efter överväganden anser SPV dock att det kan anses lämpligare att skicka även avgiftsbeskeden direkt till den person det berör. SPV kommer därför att göra en ändring i systemen, så att den adress som hämtas är den anställdes egen adress i stället för arbetsgiva- rens. gavs tillfälle att yttra sig över remissvaret. Utredningen i ärendet ger inte stöd för att SPV genom att skicka avgiftsbe- sked till N.N:s arbetsgivare röjt sekretessbelagda uppgifter om N.N. Det valda tillvägagångssättet framstår ändå som olämpligt. En sekretessmarkering i folkbokföringsregistret är, som anförs i SPV:s remissvar, en varningssignal, och det framgår inte av den vilka personuppgifter som kan vara känsliga. En myndighet som känner till sekretessmarkeringen bör således utgå från att inte endast uppgifter om adress utan även om t.ex. namn och personnummer kan omfattas av skydd på grund av sekretess. Om en handling som innehåller sådana uppgifter sänds till ett företag eller en myndighet för vidarebefordran till den som uppgifterna rör, finns en uppenbar risk att uppgifterna läcker ut under befordringen. Den avsändande myndigheten får således inte utgå från att försändelsen hos andra företag eller myndigheter behandlas på ett säkert sätt. Ansvaret för att kommuniceringen med den enskilde sker på ett säkert sätt vilar i stället enligt min mening helt på den avsändande myndigheten. 2 010 /1 1:JO1 Enligt min mening bör en myndighets kommunicering med personer med sekretessmarkerade personuppgifter i första hand ske genom att myndigheten använder den adressuppgift som myndigheten själv förfogar över. Försändel- sen kan även överlämnas till ett skattekontor som i sin tur sänder den vidare till berörd person i tjänstekuvert. Jag avslutar ärendet med den kritik som ligger i det anförda. Anmälan mot i för handläggningen i ett migrationsärende (Beslut av JO Axberger , dnr 1007-2009) Beslutet i korthet: Vid handläggningen av ett migrationsärende bedömde en ambassadtjänsteman att ett ingivet pass på grund av dess skick inte var gil- tigt. Handläggningen har inte föranlett kritik. I beslutet framhålls med hän- visning till 1 kap. 9 § regeringsformen vikten av att förvaltningsärenden handläggs på ett likformigt sätt i enlighet med deras sakliga förutsättningar. I en anmälan till JO framförde klagomål mot i . I anmälan och därtill fogade handlingar angavs bl.a. följande. försökte han hjälpa sin fosterdotter, ., som är brasiliansk medborgare och bosatt i , att få ett au pair-tillstånd i . Försöket omintetgjordes emellertid på grund av det sätt på vilket i handlade frågan om anteckning i pass av det au pair-tillstånd som meddelade. Ambassaden vägrade att göra anteckningen i passet därför att passhandlingen, som dugt för att resa från till och tillbaka, inte var tillräckligt fin. Efter många turer i ärendet fick . nog och återvände till sin mors hem i Itabuna. Passhandlingen finns nu hos . men av den scannade bild av passets två huvudsidor, som lämnades till i samband med au pair-ansökan och då godtogs av verket, framgår att det inte var något större fel på passet. Till stöd för sin anmälan bifogade utdrag från den e- postkorrespondens han haft med företrädare för utrikesförvaltningen. inledande e-postmeddelande i ärendet, som skickades den 6 no- vember 2008, hade följande lydelse. Min hustru och jag har adopterat en flicka från som bor i . Hon har en syster, , som bodde med oss i åren 2002 2004 och gick i skola här. fick emellertid inte uppehållstillstånd och återvände till . Hon är just nu i som turist. har fått ett erbjudande att arbeta som au pair-flicka i den 8 december 2008den och har hos Migra- tionsverket ansökt om uppehållstillstånd för au pair-tjänstgöring här i landet. prövar emellertid inte ansökan innan hon återvänt till . Min hustru och jag kommer därför att åka med Jacque- 2 010 /1 1:JO1 line till och avser att besöka den svenska ambas- saden i den 4 eller för att få uppehållstillståndet inskrivet i pass. Vi kommer därefter att flyga tillbaka till . Jag skriver detta meddelande för besked om när kan komma till ambassaden för att få uppehållstillståndet antecknat i sitt pass. F.d. justitieråd och ordförande i , f.n. ordförande för tredje avdelning. Den fortsatta e-postväxlingen återspeglar ett flertal turer i ärendets handlägg- ning fram till det att passet slutligen sänds till ambassaden, som utlovat att det skulle kunna hämtas den 3 eller , under förutsätt- ning att det inkom . sände ambassa- den, , ett e-postmeddelande till anmälaren där hon enligt de hand- lingar som anmälaren gett in till JO bl.a. skrev: Vi fick pass men problem är att den är helt trasig. Pass kan absolut inte ser ut så där. Inte bara för Ambassadens stämpel men men en sådant pass reser hon igenstans. Jag ringde Policia Federal och frågade om det skulle vara gilltid och fick nej som svar. Passet kan absolut inte ha nånting trasig på bilderna eller sidorna som är inte klistrad. Det ser ut som bara hennes bild och signature av polisen blev blått nått sätt och dem sitter inte ihop längre. Den är jätte fuktigtskadat. Lam- nering håller på lösnas. Passet kan absolut inte ha nånting konstig på sidorna som en namn eller ord eller nånting annat på sidorna. Den kan inte ha nån fläckar heller. Varje sidor av pass har ordet Yes på den och fläckar. informerade vidare anmälaren om att sökanden måste be den fede- rala polisen om ett nytt pass innan ambassaden kunde införa en stämpel. I ett e-postmeddelande utvecklade varför hon inte ansett sig kunna stämpla passet. Hon anförde bl.a. att hon talat med den som ansvarade för migrationsfrågor, och fått besked att ett tillståndsbevis inte fick infogas på en sida som är makulerad eller där det finns anteckningar. Hon underströk att det fanns skrift på alla sidor i pass och att de hade skadats när någon försökt göra raderingar. Hon tillade att hon under sitt arbete som migrationsassistent aldrig sett ett pass som varit i så dåligt skick. anmodades att yttra sig. begärde i sin tur en redogörelse från ambassaden i . Ambassadören upplyste därvid följande. Ambassaden understryker följande generella bakgrundsinformation; ambas- sadens arbetsbelastning är hög med ett stort antal besökande högnivådelega- tioner , ett ökande antal migrationsärenden, konsulära ärenden och annan verksamhet ofta av akut karaktär. För att möjliggöra en rimlig arbetsbe- lastning för personalen arbetar ambassaden bl.a. med särskilda mottagningsti- der och telefontider för passkunder, migrationsärenden och övriga ärenden av bl.a. informationskaraktär. Systemet är upplagt för att möjliggöra för persona- len att koncentrera sig på vissa ärenden i taget utan att bli avbrutna 2 010 /1 1:JO1 av telefonsamtal med förfrågningar. Ambassaden informerar också om be- dömda handläggningstider för migrationsärenden på hemsidan. har kritiserat ambassadens handläggning av ett specifikt mi- grationsärende och framfört bl.a. att de svar som ambassaden lämnat under handläggningen inte alls passade familjens reseplanering. Följande kom- mentarer till själva handläggningen kan vara relevanta. 1.Bo Svensson informerade ambassaden om att ett au pair- tillstånd skulle införas i ett pass till en fosterdotter. Flickan hade tidigare nekats uppehållstillstånd och lämnat . befann hon sig på semester i och hade fått erbjudande om ett au pair-arbete och ansökt hos migrationsverket om uppehållstillstånd . Flick- an behövde, p.g.a. gällande regler, återvända till innan migrations- verket kunde handlägga ansökan. Beslut i ärendet var alltså inte fattat. Trots detta ansåg att ambassaden skulle ta emot vid en särskild av honom bestämd tidpunkt för att införa stickers med migrationsverkets ännu inte fattade beslut i flickans pass. 2.De datum som föreslagit var då handläggaren var på semester. Ersättaren var vid tillfället sjuk. Handläggaren svarade att den normala rutinen på ambassaden är att den sökande skickar sitt pass till ambas- saden tillsammans med två fotografier och att handläggningstiden normalt är . Passet kan därefter hämtas på ambassaden eller skickas till önskat konsulat för utlämnande. Handläggaren konstaterade att p.g.a. semest- rar och sjukdom samt ibland fallerande utrustning, ambassaden inte kunde garantera att handläggningen kunde slutföras i enlighet med öns- kemål. 3.Bo Svensson hävdar att det faktum att de redan hade bokat återresa till var anledning till att ambassaden skulle ändra sin handläggning i just detta specifika fall. Problemet för ambassaden är att det inte enbart är i detta ärende som referenten anser att handläggningen skall prioriteras och att det, som på de flesta ambassader som handlägger migrationsärenden, finns en uppsjö av motiveringar för förtur. Av den anledningen informerar ambassa- den tydligt på hemsidan om handläggningstiden samt att ambassaden rekom- menderar att biljetter inte bokas förrän viseringsbeslutet är klart och stickers inklistrat i passet. Ambassaden understryker att vi inte kan ta ansvar för icke ombokningsbara biljetter. 4.Migrationsverket informerar ambassaden om att positivt beslut rörande ansökan fattats . accepterar att skicka passet med motsvarande FEDEX till ambassaden. Det anländer och ambassaden accepterar att handlägga införandet av stickers innan den 5 de- cember då och flickan skall resa tillbaka till . När passet väl anländer till ambassaden är det dock i sådant skick att det måste anses ogil- tigt. Det är fuktskadat, har inskriven handskriven text på de flesta sidor som någon försökt ta bort och därmed gjort hål i flera passidor och fläckar. Lami- neringen är på väg att upplösas, antagligen p.g.a. fukten. Handläggaren kon- sulterar den federala polisen som bekräftar att flickan måste söka nytt pass. anser att detta är en felaktig bedömning. Passet skickas tillbaka till sökanden utan uppehållstillstånd. Avslutningsvis är det min bedömning att ambassaden handlagt ärendet i enlighet med ambassadens rutiner och migrationsverkets regler och att vi trots en situation med mycket hög arbetsbelastning försökt att visa flexibilitet för att kunna möta den deadline återresa med icke ombokningsbara biljetter som krävt. Jag kan inte se att vi brustit i handläggningen eller ställt orimliga krav och tider för handläggningen. Jag kan inte heller se att vi kan ge förtur i varje enskilt ärende där detta krävs av den sökande eller av referent- personen om inte ambassaden förstärks med en utsänd tjänsteman för hand- läggning av enbart migrationsärenden. I yttrande anfördes inledningsvis följande. 2 010 /1 1:JO1 Enligt 4 kap. 22 § utlänningsförordningen (2006:97) ska bevis om uppehålls- tillstånd föras in i utlänningens pass eller någon annan handling. Det finns inga föreskrifter i lag eller förordning om att passets giltighet ska granskas i samband med att beviset om uppehållstillstånd förs in i passet.