frsrdg · GY04RRS13 · 2010-12-28 00:00:00 — Forskning visar emellertid att bruket av en alternativ metod, utfallsbaserad kalkylering, är det mest effektiva sättet att kompensera för optimism bias och strategisk underkalkylering. Det skulle dock vara tids- och resurskrävande för att gå över till ett sådant kalkyleringsförfarande. har inte haft möjlighet att i granskningen gå tillräckligt djupt på detta område. förordar därför en utredning med syfte att bedöma om utfallsbaserad kalkylering kan innebära en förbättrad kostnadskontroll i svensk transportinfrastrukturplanering. Förbättra uppföljningen av de ekonomiska planerna För att förbättra kostnadskontrollen i användandet av offentliga medel bör regeringen, i sin pågående beredning av förslag till nya planeringsprocesser, överväga behovet av systematisk uppföljning av den ekonomiska planeringen. Uppföljningen bör svara på frågan om man har byggt de vägar som planerats inom de tids- och kostnadsramar som investeringsplanerna utfäst samt ange orsaker till eventuella avvikelser. På detta sätt kan även redovisningen till förbättras. STYRELSENS öVERVäGANDEN 2010/11:RRS13 16.42 2010/11:RRS13 STYRELSENS öVERVäGANDEN 16.42 Styrelsen har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten i stora väginvesteringar? (RiR 2010:25) bör överlämnas till i form av en framställning. Styrelsen vill i anslutning till detta anföra följande. Anslaget till väginvesteringar uppgår till betydande belopp. Det vilar därför enligt styrelsen ett stort ansvar på ansvariga myndigheter och regeringen att de anslagna medlen används kostnadseffektivt och att de används på ett sätt som ger bästa nytta ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. I granskning framkommer att inte har fått en rättvisande bild av de verkliga kostnadsökningarna i beslutade väginvesteringar. Infrastrukturinvesteringarna blir ofta betydligt dyrare än vad som planerats från början. har bl.a. funnit att ett utbrett användande av ett eget branschindex (Vägindex) lett till att verkliga kostnadsökningar dolts i redovisningen. har också funnit att uppföljningen av de ekonomiska planerna behöver förbättras för att man ska kunna få en god kostnadskontroll i vägprojekten. Styrelsen vill inledningsvis peka på att problemen med bristande kostnadskontroll i väginvesteringar har varit kända under en mycket och att flera myndigheter pekat på nödvändigheten av att göra processen mer förutsägbar och kostnadseffektiv. Styrelsen anser därför att det är anmärkningsvärt att de problem som uppmärksammas i granskningen om bristande beslutsunderlag inför vägprojekt och skenande kostnader vid genomförandet av projekten fortfarande kvarstår. De tidigare revisionsmyndigheterna och revisorer såväl som har föreslagit åtgärder i syfte att komma till rätta med problemen. har också i flera betänkanden betonat vikten av att staten gör en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering av transportpolitiken. i samband med ställningstagandet till den senaste infrastrukturpropositionen framhåller trafikutskottet vikten av att de planerade insatserna inte får överskrida den nivå som beslutar om. Utskottet framhöll också vikten av att de samhällsekonomiska kalkylerna och analyserna är jämförbara samt att bedömningarna utgår från ett relevant underlag när väginvesteringar ska beslutas. noterar i sin rapport att det pågår ett utvecklingsarbete och att nya myndigheter tillkommit inom området. Mot den bakgrunden men också med hänvisning till det historiska perspektivet anser styrelsen det nödvändigt att granskning om kostnadskontrollen i väginvesteringar nu ägnas en särskilt stor uppmärksamhet. Styrelsen föreslår följande. Uppföljningen och kostnadskontrollen måste förbättras De brister som funnit med dagens system för en god kostnadskontroll och en rättvisande uppföljning av projekten är flera och av olika karaktär. En viktig iakttagelse är att erfarenheter från tidigare vägprojekt inte tas till vara. Orsaker till stora kostnadsavvikelser i projekten följs inte upp på ett systematiskt sätt och dokumentationen i projekten är bristfällig. Nya projekt initieras och genomförs ofta som unika projekt, och enskilda projektledningar har enligt alltför stora befogenheter och ansvar. Det gör att jämförbarheten mellan olika projekt försvåras och att förutsättningarna att hålla kostnaderna nere och ha en beredskap för kostnadshöjningar försämras. efterlyser bl.a. mer enhetliga arbetssätt och bättre rutiner för dokumentation vid genomförandet av vägprojekten. Styrelsen anser att de brister som lyfts fram i granskningen bör åtgärdas genom en starkare styrning och uppföljning från regeringens och sida. Det gäller bl.a. bristen att redovisa kostnadsutvecklingen i projekten på ett rättvisande sätt. Det är enligt styrelsen viktigt att fördyringar i projekten som inträffat före den senaste åtgärdsplaneringen också räknas med. i väginvesteringarnas kostnadsutveckling. Det vägindex som används medverkar inte heller till att kostnadsökningar i projekten synliggörs. Styrelsen förordar därför att regeringen och ser över hur kostnadsredovisningen kan bli mer rättvisande och tar fram ett index som bättre speglar den verkliga prisutvecklingen. Styrelsen förutsätter vidare att regeringen även i övrigt ser över vilka åtgärder som behövs för att hålla nere kostnaderna i väginvesteringar. Styrelsen konstaterar att det i samband med tidigare granskningar inom området framförts problem med bristande konkurrens inom området och kartellbildningar samt problem vid upphandling av större infrastrukturprojekt. Det är enligt styrelsen av största vikt att även dessa problem nu tas på allvar och att alla åtgärder därför vidtas för att få till stånd en effektivare och mer transparent process vid stora väginvesteringar. En mer rättvisande återrapportering till Som framgått ovan har i samband med större väginvesteringar inte fått en rättvisande bild av de verkliga kostnaderna för projekten. En avgörande orsak till detta är den bristande uppföljningen och kontrollen av vägprojekten. har även funnit att den redovisning av kostnadsutvecklingen i stora vägprojekt som lämnats i årsredovisningar varit missvisande och icke-transparent. Enligt har regeringen inte heller ställt tillräckligt tydliga återrapporteringskrav på redovisning. Årsredovisningarna behöver således utvecklas för att regeringen ska kunna ge en mer rättvisande bild av projektens verkliga kostnader. Enligt styrelsen är bristen på en rättvisande information till allvarligt, inte minst mot bakgrund av de stora investeringskostnader som det här är fråga om. Ytterligare en avsikt med en bättre redovisning till är att därmed även kan få ett underlag som blir värdefullt inför nya beslut om väginvesteringar. Styrelsen vill i det här sammanhanget också påminna om att efterfrågat ett bättre beslutsunderlag. Styrelsen vill avslutningsvis framhålla betydelsen av att nu ges tillfälle att följa regeringens och fortsatta arbete med att utveckla uppföljningen och kontrollen av stora väginvesteringar. Styrelsen förutsätter därför att regeringen återkommande lämnar en sådan information till . Styrelsens förslag Mot bakgrund av styrelsens överväganden ovan föreslår styrelsen att begär att regeringen tar initiativ till åtgärder som säkerställer en förbättrad uppföljning och kostnadskontroll av stora väginvesteringsprojekt att regeringen ser över hur återrapporteringen till kan utvecklas i syfte att ge en mer rättvis bild av de verkliga kostnaderna i stora vägprojekt. Dokument via e-post från , . Sammanställningens underlag är åtgärdsplanerna för 20102021. Beräkningarna bygger på uppgifter som funnit flera osäkerheter i. Kahneman och Tversky (1979), s. 314. 2008/09:TU2 Framtidens resor och transporter Infrastruktur för hållbar tillväxt. Bland annat Infrastrukturinvesteringar En kostnadsjämförelse mellan plan och utfall i 15 större projekt inom och , RRV 1994:23, revisorer, vägar till vägar och järnvägar? RR 2002/015, Länsplanerna för regional infrastruktur Vad har styrt prioriteringarna?, RiR 2004:1.