frsrdg · GY04RS1 · 2010-11-18 00:00:00 — Kommuner och Landsting har avstått från att lämna synpunkter. Riksdagsstyrelsens ställningstagande De föreslagna reglerna om jämkning anknyter nära till bestämmelserna i inkomstskattelagen om avdrag för avsättningar m.m. Det framstår därför som lämpligt att de nya reglerna om jämkning träder i kraft . Det föreslås därför att de nya reglerna träder i kraft . I fråga om behovet av övergångsbestämmelser görs följande överväganden. Ett jämkningsbeslut innebär att det i efterhand görs en bedömning av hur mycket inkomstgaranti som rätteligen borde ha utbetalats. Beslut i fråga om jämkning fattas med utgångspunkt i den tillsyn som nämnden bedriver. Tillsynen har byggt på samma tidsmässiga avgränsning som Statens pensionsverks årsavstämningar, dvs. Frågan om jämkning av inkomstgarantier utbetalda har alltså prövats . De utvidgade möjligheter till jämkning som föreslås kommer att anknyta till det räkenskapsår som näringsidkaren använder. Frågan blir därför om fondavsättningar, kvittning m.m. ska kunna läggas till grund för jämkningsbeslut efter ikraftträdandet trots att sådana förfaranden avser räkenskapsår som helt eller delvis ligger före ikraftträdandet. En sådan tillämpning skulle innebära att reglerna gavs en retroaktiv verkan. Redan av det skälet bör en sådan ordning inte komma i fråga. Endast avsättningar m.m. som gjorts efter ikraftträdandet bör kunna medföra jämkning. För att åstadkomma det föreslår riksdagsstyrelsen att en övergångsbestämmelse införs med innebörden att de nya jämkningsreglerna tillämpas första gången i fråga om avsättningar m.m. som gjorts under ett räkenskapsår som inleds efter . I fråga om övriga lagändringar behövs inga särskilda övergångsregler. Det innebär att bestämmelserna om uppgiftsskyldighet kan tillämpas direkt vid ikraftträdandet och att skyldigheten att lämna uppgifter också kommer att avse uppgifter som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Det finns inget bärande skäl emot en sådan ordning. Kostnadskonsekvenser Den tillsynsverksamhet som nämnden bedriver bygger på att det görs ett urval bland dem som uppbär inkomstgaranti. Efter det att vissa uppgifter kontrollerats fattas beslut om att inleda tillsynsärenden. Under de år som jämkningsreglerna har gällt har det inletts mellan fem och tio sådana ärenden . Om förslagen genomförs kommer bestämmelserna om jämkning av inkomstgaranti att bli tillämpliga även när en garantitagare bedriver enskild näringsverksamhet. Det som i de fallen kommer att kunna utlösa jämkning är om garantitagaren har gjort vissa avsättningar som påverkar inkomsten. Frågan är hur en sådan förändring kommer att påverka antalet tillsynsärenden. Ovan (avsnitt 5.1) konstateras att redovisat uppgiften att 16 garantitagare bedrev näringsverksamhet under inkomstår 2007. Mot bakgrund av att avsättningsreglerna är förmånliga finns det anledning att räkna med att en betydande andel av de garantitagare som bedriver näringsverksamhet också gör sådana avsättningar som är aktuella här. Man måste därför räkna med att samtliga fall där garantitagare bedriver näringsverksamhet kan komma att leda till tillsynsärenden. Hur många ärenden det blir fråga är svårt att bedöma. Det hänger samman med att garantitagarna är fler i början av en valperiod än vad de är i slutet på perioden eftersom många bara har inkomstgaranti . Det bör därför kunna antas att det i början av en valperiod blir fråga om något fler tillsynsärenden. Mot bakgrund av att 16 garantitagare bedrev näringsverksamhet kan det i början av innevarande valperiod uppskattningsvis komma att röra sig om runt 20 ärenden. Det betyder i sin tur att antalet tillsynsärenden kommer att öka väsentligt om förslaget genomförs jämfört med vad som är fallet . De tillsynsärenden som blir följden om förslaget genomförs kan också antas bli mer arbetskrävande än de ärenden som nämnden handlägger . Det antagandet bygger på att det är förhållandevis enkelt att utreda om de nu gällande förutsättningarna för jämkning är uppfyllda. Vanligen avskrivs ärendena sedan det har kunnat konstateras att garantitagaren inte har utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan. Om förslaget i framställningen genomförs kommer nämnden att behöva kräva in underlag från garantitagarna i betydligt fler fall än . Om det visar sig att en garantitagare har gjort en sådan avsättning som kan medföra jämkning kommer en bedömning att behöva göras av hur stor jämkningen ska vara. Denna hantering kan förväntas bli mer komplicerad än de bedömningar som nämnden gör . Sekreterarens beredningsuppgifter kan förväntas bli mer arbetskrävande än vad som är fallet , och nämnden kan förväntas behöva sammanträda något oftare. FöRFATTNINGSKOMMENTAR 2010/11:RS1 16.42 2010/11:RS1 FöRFATTNINGSKOMMENTAR 16.42 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 13 kap. 13 § I paragrafen anges vilka inkomster som ska minska inkomstgarantin. Genom den föreslagna ändringen får bestämmelsen det avsedda innehållet, nämligen att inkomster som är pensionsgrundande medför reduktion av inkomstgarantin vare sig de ligger under eller över det s.k. taket om 7,5 inkomstbasbelopp. Innebörden är att också inkomster som överstiger sju och ett halvt inkomstbasbelopp ska inverka på inkomstgarantin, trots att de inte är pensionsgrundande. Ändringen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.2.9. 13 kap. 16 § I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall inkomstgarantin kan jämkas. Den första punkten är oförändrad. Den fjärde punkten motsvarar den tidigare andra punkten. Andra och tredje punkterna är nya. I den andra punkten anges i vilka fall jämkning får ske när garantitagaren har inkomst av aktiv näringsverksamhet. Denna punkt omfattar också den som bedriver verksamhet i handelsbolagsform. Jämkning kan ske om den pensionsgrundande inkomsten minskats genom olika åtgärder. Ändringarna behandlas i avsnitt 5. Varje minskning av den pensionsgrundande inkomsten som skett genom någon av de i paragrafen nämnda åtgärderna måste inte medföra jämkning. Omvänt gäller att det i ett ärende kan bli aktuellt att tillämpa två eller flera av de jämkningsmöjligheter som paragrafen ger. Här måste det göras en samlad bedömning i varje enskilt fall. Vid bedömningen bör i första hand avseende fästas vid hur stor minskning som gjorts av den pensionsgrundande inkomsten samt vid hur som återstår under vilken garantitagaren har rätt till inkomstgaranti. I den tredje punkten finns en bestämmelse som tar sikte på fall där garantitagaren har inkomst av passiv näringsverksamhet. Ändringen behandlas i avsnitt 5.2.7. Också denna punkt är tillämplig i fall då näringsverksamheten bedrivs i ett handelsbolag. Jämkning kan bara bli aktuell om det ingår arbetsinkomster i inkomsten. En situation där jämkning kan bli aktuell med tillämpning av denna bestämmelse är om en garantitagare har konsultarvoden som han eller hon bedriver fastighetsförvaltning som visar underskott. Jämkning får bara ske när det är skäligt. Detta framgår nu uttryckligen av paragrafen. Inom ramen för den bedömningen kan det som framgått av avsnitt 5.2.5 finnas skäl att anlägga ett mer generöst synsätt beträffande pensionssparavdrag. Vid skälighetsbedömningen bör det också kunna tas hänsyn till vilka möjligheter garantitagaren haft att överblicka vilka följder ett visst handlade i fråga om exempelvis fondavsättningar kan ha i fråga om inkomstgarantin. 13 kap. 24 b § I paragrafen anges i vilken utsträckning en garantitagare är skyldig att lämna uppgifter till . Bestämmelsen är ny och behandlas i avsnitt 5.2.10. Uppgiftsskyldigheten gäller i de fall jämkning är aktuell på grund av att arbete utförts åt någon annan samt i de fall garantitagaren minskat sin pensionsgrundande inkomst på visst sätt. Den gäller också i de fall garantitagaren bedriver en passiv näringsverksamhet och i den har arbetsinkomster. Någon sanktion för den som inte följer en begäran från nämnden att lämna uppgifter har inte bedömts behövlig. I ett sådant fall får nämnden pröva ärendet i föreliggande skick. För de uppgifter som lämnas till nämnden kan sekretess komma att gälla, se närmare avsnitt 5.2.12. Att garantitagare är uppgiftsskyldiga i förhållande till framgår av 13 kap. 23 § ersättningslagen. 13 kap. 24 c § I paragrafen anges vilka uppgifter som ska lämna till . Bestämmelsen är ny och behandlas i avsnitt 5.2.11. Uppgiftsskyldigheten tar sikte på samma jämkningsgrunder som gäller i fråga om garantitagarnas uppgiftsskyldighet i förhållande till . Uppgiftsskyldighet gäller också för sådana uppgifter som behövs för att nämnden ska kunna ta ställning till frågan om inkomstgaranti när avsättningar återförts till beskattning enligt 13 kap. 27 § andra stycket. Av 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen följer att den nu aktuella bestämmelsen bryter den sekretess som gäller hos . 13 kap. 27 § Paragrafen reglerar möjligheterna att få en ny prövning av inkomstgarantin i de fall där beslutat om jämkning av inkomstgarantin. Första stycket är oförändrat. I andra stycket som är nytt har det intagits en möjlighet att få frågan om inkomstgarantin för ett visst år prövad på nytt. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.2.8. En förutsättning för att få frågan om inkomstgarantin prövad igen är att garantitagaren återfört hela eller delar av ett tidigare avsatt belopp till beskattning. Vid denna prövning måste givetvis det tidigare beslutet om jämkning beaktas liksom storleken på det belopp som återförs till beskattning. Tanken är alltså inte att det tidigare beslutet ska rivas upp genom denna nya prövning. I stället ska ett nytt beslut om inkomstgarantin fattas för det aktuella året. Resultatet av den nya prövningen torde ofta bli att inkomstgarantin höjs som återförandet gjordes. Förslaget till lag om ändring i övergångsbestämmelserna till den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av Förslagen till ändringar är rena konsekvensändringar. Ändringarna syftar alltså till att åstadkomma ett likadant regelverk för ledamöterna av som det som gäller för ledamöter av . Ändringarna behandlas i avsnitt 5.2.13. Ändringarna motsvarar alltså dem som föreslås i ersättningslagen, se författningskommentaren till de ändringarna samt avsnitt 5.1. och 5.2.112. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 2006:998.