frsrdg · GY04RRS1 · 2010-09-28 00:00:00 — I resultatredovisningen har inte myndigheten gjort en tydlig indelning som styr hur verksamhetens intäkter och kostnader ska fördelas. (dnr 32-2009-0498) anger i årsredovisningen att det föreligger en risk att läkemedel i beredskapslager är övervärderat. Beredskapslagret bör värderas utifrån läkemedlens hållbarhet. Vidare är resultatredovisningen inte fullt ut upprättad enligt kraven i FÅB eftersom den saknar en tydlig koppling mot uppgifterna i instruktionen. Dessutom saknas redovisning av kostnader för prestationerna i resultatredovisningen. rekommenderas ta förnyad kontakt med för att få till stånd en mer renodlad finansieringsmodell. Exempelvis bör förvaltningsanslaget enbart användas för den egna förvaltningen och inte för utbetalning av bidrag. (dnr 32-2009-0500) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0493) lever inte fullt ut upp till kraven i FÅB eftersom konsultfakturor uppgående till 2 769 tkr inte periodiserats och avräknats anslaget rätt år. Vidare har inte kostnader för prestationerna redovisats i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0637) De åtgärder vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. Dessutom har de inte kommunicerats och implementerats fullt ut i verksamheten. Den befintliga IT-säkerhetspolicyn behöver kompletteras. Vidare saknas en ansvarig för arbetet med informationssäkerhet och riskanalys och informationsklassning har inte genomförts. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0647) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0648) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Försvarshögskolan (dnr 32-2009-0623) Försvarshögskolans årsredovisning är inte rättvisande. Bland annat konstaterade följande brister: den sammanlagda kapitalförändringen redovisas till . Högskolan har ingen klar bild av hur kapitalförändringen uppstått. Avgiftsbelagd verksamhet redovisas med olika resultat i olika delar av årsredovisningen. En indragning om har inte inbetalats till Riksgälden. (Invändning i revisionsberättelsen) Gymnastik- och (dnr 32-2009-0649) Gymnastik- och lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0632) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Den interna kontrollen i löneprocessen ligger på en nivå som är likvärdig närbesläktade verksamheter. Systemet ger visst stöd för den interna kontrollen. Det finns dock iakttagelser som är angelägna att åtgärda, exempelvis har lönehandläggare behörighet att utföra alla kritiska steg i löneprocessen och kan administrera egen grunddata samt attestera egna och andras lönehändelser. Vidare blir chefer ej automatiskt underrättade när ändringar görs i grunddata. (dnr 32-2009-0624) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0638) De åtgärder vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. Den befintliga IT-säkerhetspolicyn behöver kompletteras. Vidare saknas en ansvarig för arbetet med informationssäkerhet och riskanalys och informationsklassning har inte genomförts. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0650) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0639) De åtgärder vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. Dessutom har de inte kommunicerats och implementerats fullt ut i verksamheten. Den befintliga IT-säkerhetspolicyn behöver kompletteras. Vidare saknas en ansvarig för arbetet med informationssäkerhet och riskanalys och informationsklassning har inte genomförts. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0640) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0641) De åtgärder vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. Dessutom har de inte kommunicerats och implementerats fullt ut i verksamheten. Den befintliga informationssäkerhetspolicyn behöver kompletteras för att fullt ut uppfylla kraven i regelverket. Dessutom har inte riskanalys och informationsklassning genomförts. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0642) behöver vidta förbättringar på en rad områden för att ledningssystem för informationssäkerhet ska motsvara etablerad standard. Högskolan saknar ett ramverk för informationssäkerhet, vidare saknas en ansvarig för arbetet med informationssäkerhet och varken riskanalys eller informationsklassning har genomförts. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Högskolan på (dnr 32-2009-0625) Högskolan på lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0633) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Internationella programkontoret (dnr 32-2009-0664) Internationella programkontoret bör kontakta för att nå en överenskommelse om hur differenser som beror på valutakurser ska hanteras. Internationella programkontoret lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0634) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0635) har brister i den interna styrningen och kontrollen i upphandlingsprocessen. Ett nytt inköpssystem bedöms ge ökade förutsättningar att följa . Vidare finns brister i registrering av avtal avseende projekt och projektmedel. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0652) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0653) Årsredovisningen har inte undertecknats av samtliga styrelseledamöter. Årsredovisningen är därmed inte fullständig. (Invändning i revisionsberättelsen) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0655) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0656) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0643) har på grund av brister i rutinerna redovisat intäkt av anslag, upplupen fordran samt resultatet cirka för högt i delårsrapporten. De åtgärder vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. Dessutom har de inte kommunicerats och implementerats fullt ut i verksamheten. Den befintliga informationssäkerhetspolicyn behöver kompletteras för att fullt ut uppfylla kraven i regelverket. Dessutom har inte riskanalys och informationsklassning genomförts på övergripande nivå. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0626) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32 2009-0644) Det finns brister i ledningens styrning och uppföljning av informationssäkerheten vid . Bristerna har funnits . Förbättringar behövs på en rad områden för att ledningssystemet för informationssäkerhet ska motsvara etablerad standard. Det finns oklarheter i ansvars-, styrnings- och uppföljningsfrågor för informationssäkerhet. Dessutom har inte riskanalys och informationsklassning genomförts. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. För att styrelsen ska ha ett relevant och tillförlitligt underlag vid bedömningen av den interna styrningen och kontrollen behöver arbetet med ledningssystem för informationssäkerhet integreras i arbetet med FISK. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0627) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0645) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0657) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0658) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Specialpedagogiska skolmyndigheten (dnr 32-2009-0678) Specialpedagogiska skolmyndigheten bör införa rutiner som säkerställer att såväl arbetsprocesser som dokumentationen kring FISK förbättras för att fullt ut uppfylla förordningens krav. (dnr 32-2009-0628) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0629) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0659) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0631) Årsredovisningen har inte undertecknats av samtliga styrelseledamöter. Årsredovisningen är därmed inte fullständig. (Invändning i revisionsberättelsen) bör utarbeta ägardirektiv för . Direktiven bör bland annat innehålla tillämpliga delar av statens ägarpolicy, krav på återrapportering i årsredovisningen, vilka uppdrag bolaget kan åta sig samt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Vidare bör den interna styrningen och kontrollen i relationen med bolaget förstärkas genom avtal och riktlinjer som tydliggör och formaliserar grunderna för ekonomiska mellanhavanden. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0630) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0646) De åtgärder vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. saknar ett ramverk för styrning och uppföljning av informationssäkerhet. Dessutom saknas en ansvarig för arbetet med informationssäkerhet samt att riskanalys och informationsklassning inte genomförts på övergripande nivå. Det saknas även dokumenterade kontrollåtgärder och uppföljning av dessa avseende informationssäkerhet. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0636) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0567) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom redovisning av volymuppgifter och kostnader per vald prestation brister i resultatredovisningen. Jämförelsetal saknas i resultatredovisningen. Vidare finns brister i fördelningen av intäkter på de valda verksamhetsområdena. Dokumentationen av uppgifter i resultatredovisningen bör också förbättras. SIDA (dnr 32-2009-0577) Vid granskningen av Sidas handläggning och uppföljning av budgetstöd till iakttog liknande brister som i tidigare års granskningar av budgetstöd. Detta innebär enligt att Sidas åtgärder för att komma tillrätta med problemen knutna till budgetstöd inte varit tillräckliga. Sida har inte operationaliserat den riktlinjer för budgetstöd. Det saknas därmed en precisering av kriterierna för Sidas bedömning av regeringens fem grundläggande förutsättningar för budgetstöd. bedömer därför att det i stor utsträckning blir upp till den enskilda handläggaren att bilda sig en uppfattning om hur förutsättningarna för budgetstöd ska bedömas. Det finns därmed en risk för att budgetstödet inte används för avsedda ändamål. Vidare har Sida inte på ett tillfredsställande sätt utrett och följt upp resultatet av revisionen i . Sidas underlag för att mäta och följa upp utvecklingen i är bristande och resultatet av uppföljningen är därmed osäkert. Sida har fortfarande väsentliga brister i sin valda metod att använda revisioner och granskningar som kontrollmetod i biståndsgivningen. Sida utför inte tillräckliga bedömningar av risker i de enskilda insatserna, anpassar inte alltid inriktningen på revisionen utifrån genomförda riskanalyser och vidtar inte åtgärder i tillräcklig omfattning när fel och brister har identifierats hos biståndsmottagarna. Likaså uppvisar hanteringen av revision som kontrollmetod brister vad gäller lämnande av budgetstöd och andra former av programstöd. Sidas rutiner för budgetering och uppföljning av förvaltningsanslaget har uppvisat väsentliga brister . Detta har lett till för höga förvaltningskostnader och att Sida har fått ansöka om utökad anslagskredit. bedömer att ovanstående brister är konsekvenser av att Sida inte har ett tillfredsställande system för intern styrning och kontroll. Bristerna har på ett tillfredsställande vis beskrivits i årsredovisningen. Arbetet med att stärka den interna styrningen och kontrollen samt att utveckla arbetet enligt FISK bör prioriteras. Myndigheter under riksbank (dnr 32-2009-0552) bör fortsätta sitt arbete med att dokumentera processen för intern styrning och kontroll samt kontrollaktiviteter. Vidare bör införa en formaliserad rutin för kvalitetssäkring av den statistik som levereras från SCB på uppdrag av banken. bör också tydligare dokumentera underliggande bedömningar för beslut för att därmed öka transparensen i beslutsprocessen. Nordiska institutioner Nordiskt Genresurscenter (dnr 32-2009-0575) Nordiskt Genresurscenter bör förstärka rutinerna för upprättande och intern kvalitetssäkring av årsrapporten. Den först inlämnade årsrapporten innehöll felaktigheter i form av att kostnader inte periodiserats samt felaktiga värderingar. Därefter har en ny årsrapport inkommit, daterad . Vidare kvarstår ett oreglerat förskott , vilket även påpekat . för folkhälsovetenskap (dnr 32-2009-0573) för folkhälsovetenskap har mellanhavande med en ideell förening. Bland annat betalar högskolan bidrag och avgifter samt av lönen för en anställd som arbetat vid högskolan. Konstruktionen kan ses som ett sätt att kringgå regeln om att anställning högst får uppgå till . UNDERBILAGA 2 Granskningsrapporter sedan årliga rapporten Genom effektivitetsrevisionen granskas förhållanden som rör statens budget, genomförande och resultat av den statliga verksamheten samt statens åtaganden. Granskningarna ska främja en utveckling där staten får ett effektivt utbyte av sina insatser mot bakgrund av allmänna samhällsintressen. Granskningarna har presenterats i granskningsrapporter. Sedan årliga rapporten har publicerat 34 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen. Här redovisar vi en kort sammanfattning av varje granskningsrapport. Regeringens försäljning av (RiR 2009:9) såldes det statliga bolaget . Försäljningen skedde i två separata processer. Vin & Sprit exklusive dess aktier i såldes genom auktion för . Beamaktierna såldes i en process med Vin & Sprits tidigare samarbetspartner för 2, . granskning av försäljningen visar att auktionen planerades och genomfördes väl med ett gott ekonomiskt resultat och i enlighet med best practice. Jämfört med försäljningen av aktier i har försäljningen av Vin & Sprit exklusive Beamaktierna förbättrats. Den administrativa hanteringen av separationen av Beamaktierna från Vin & Sprit genomfördes effektivt. En förhandlad uppgörelse om försäljningspriset för aktierna uppnåddes inte och därför fastställdes försäljningspriset av en oberoende värderingsman i enlighet med aktieägaravtal. Försäljningen gav en realisationsförlust. slutsats av granskningen är att regeringens beskrivning av försäljningen av Vin & Sprit i budgetpropositionen var ofullständig. Realisationsförlusten vid försäljningen av Beamaktierna och försäljningens effekter på statsskulden redovisades inte till . anser vidare att regeringens förvaltning av de helägda bolagen behöver förbättras inför eventuella framtida försäljningar. Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet (RiR 2009:10) Den psykiatriska vården är främst landstingens ansvar men staten har gett ekonomiskt stöd. Denna granskning undersöker effektiviteten i detta stöd och bakgrunden till läkarbristen inom psykiatrin. Granskningen visar att de statliga bidragen har framställts som stora men i praktiken varit små jämfört med landstingens egna insatser. Bidragen har heller inte påverkat resursfördelningen i landstingen och resultaten av bidragen är svåra att spåra. Rapportens slutsats är att statliga bidrag av de slag som granskats inte kan lösa problemen inom psykiatrin. Regeringen bör i stället stödja psykiatrin med långsiktiga åtgärder som ligger inom det statliga ansvarsområdet och som inte försvagar landstingens ansvar. Granskningen visar också att psykiatrin har ett begränsat utrymme i läkarutbildningen och att ansvaret för utbildningen av psykiatrer behöver tydliggöras. Med dagens system är det svårt för både staten och landstingen att påverka tillgången på psykiatrer. Försvarsmaktens personalförsörjning med fokus på officersförsörjningen (RiR 2009:11) Sedan drygt pågår en omstrukturering av Försvarsmakten, från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Detta har medfört ett förändrat personalbehov för myndigheten, både när det gäller volym och kompetens. Granskningen fokuserar på hur Försvarsmakten använder sin personal, det vill säga resurseffektiviteten i de processer som påverkar personalutnyttjandet. bedömer att myndighetens personalförsörjning inte har anpassats till myndighetens nya inriktning eftersom den har obalanser i ålders- och befälsstrukturen. Vidare är inte den personal Försvarsmakten behöver för att långsiktigt säkerställa produktionen och upprätthålla myndighetens förmåga på plats. Sammantaget har dessa brister fått konsekvenser för effektiviteten i myndigheten och utgör en risk för myndighetens förmåga. Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process (RiR 2009:12) För unga lagöverträdare gäller kravet att de ska hanteras med särskild skyndsamhet, att uppklarade brott ska öka och att återfallen ska minska. Denna granskning visar dock att polis, åklagare och domstol inte lever upp till de skyndsamhetskrav som gäller för hanteringen av unga lagöverträdare och att myndigheterna i stor utsträckning överskrider tidsfristerna för när ett ärende ska vara handlagt. Granskningen visar också att fler ungdomsbrott borde kunna upp om fler utredningsåtgärder vidtas. Rapporten belyser var i processen flaskhalsarna och förbättringspotentialerna finns och pekar på möjliga orsaker till bristerna. anser att befintliga resurser kan utnyttjas bättre, framför allt genom att utveckla rutiner och arbetssätt och samordningen kring viktiga arbetsmoment. Regeringen och myndighetsledningarna har inte gett dem som arbetar med ungdomsärenden tillräckliga förutsättningar i form av tydliga mål, krav och prioriteringar. Dessutom saknas en fungerande uppföljning. Granskningen pekar också på kvalitetsbrister i insatser, vilket påverkar förutsättningarna för de övriga myndigheternas arbete. Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen (RiR 2009:13) Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk ersättning av arbetslöshet och bidra till en väl fungerande arbetsmarknad genom att bland annat understödja en god rörlighet såväl yrkesmässigt som geografiskt. I denna granskning har undersökt om regeringen och arbetsmarknadsmyndigheterna säkerställer att kraven i arbetslöshetsförsäkringen att byta arbetsuppgifter och arbetsort efterlevs. Granskningens slutsats är att regeringens målsättning att arbetssökande i ett tidigt skede ska söka alla lämpliga arbeten inte har uppfyllts. Det kan leda till att tiden som arbetslös för många blir onödigt lång. Det finns flera anledningar till att krav ställs i begränsad utsträckning. Arbetsförmedlingens uppdrag innebär avvägningar mellan delvis motstridiga mål. Regelverket är svårt att tillämpa, och de arbetssökandes individuella handlingsplaner saknar ofta viktig information. Handlingsplanerna är därför svåra att använda för att understödja och ställa krav på omställning. anser att Arbetsförmedlingen bör förbättra handlingsplanerna. Handlingsplanerna bör innehålla konkreta omställningskrav och kunna användas för kontroll. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen bör i föreskriften om lämpligt arbete förtydliga hur det yrkesmässiga och geografiska sökområdet ska utformas. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition (RiR 2009:14) Det finanspolitiska ramverket består bland annat av kvantifierade mål och restriktioner såsom överskottsmålet, utgiftstaket och det kommunala balanskravet och har en central roll för att säkerställa en långsiktigt hållbar finanspolitik. I denna granskning har granskat hur regeringen tillämpar det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. Granskningen visar att regeringens uppföljning av de budgetpolitiska målen fortsatt är bristfällig. De indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet pekar mot att målet både underskrids och överskrids. De ger därför en mycket begränsad vägledning för inriktningen av finanspolitiken. Tidigareläggningar av utgifter ökar marginalen till utgiftstaket med och försvagar takets stramhet i förhållande till överskottsmålet. Uppföljningen av balanskravet för kommuner och landsting är splittrad mellan flera olika avsnitt i vårpropositionen. Innebörden av den redovisade framskrivningen med stora underskott i kommunsektorn är svårtolkad. betonar att en tydlig redovisning av de budgetpolitiska målen är särskilt viktig när de offentliga finanserna är satta under press.