frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — Klienten meddelar att hon inte tänker komma eftersom handläggaren anser att hon blir kränkt av att en journalist ska vara med. Eftersom handläggarna inte har varit med i diskussionen, mellan journa- listen och undertecknad, lämnas telefonen över till undertecknad som försöker förklara skillnaden mellan att socialsekreterarens personliga integritet kan kränkas och att handläggaren skulle blivit kränkt av klienten. Handläggaren har inte blivit kränkt av klienten. Undertecknad misslyckas med att förklara skillnaden så samtalet avslutas. Det förekommer inte sällan att klienter har med sig en stödperson, både vid samtal på och vid besök i stadsdelsnämndens sociala utskott. En person har givetvis rätt att komma som stödperson oavsett yrke, men per- sonen i fråga bör vara klar över i vilken egenskap han/hon kommer. Tidning- en Faktums journalist har fått skillnaden mellan ombud, biträde och stödper- son förklarad för sig och hon har inte blivit hindrad att komma som stödper- 2 010 /1 1:JO1 Vi har haft en diskussion om att det är viktigt att hon bör vara klar över sin roll och hon har då framhållit att hon kommer som journalist. Underteck- nad har då sagt att hon inte kan få komma i rollen som journalist men att hon är välkommen att delta om det är klarlagt att hon kommer i rollen som stöd- person. För det fall hon är intresserad av ärendet i rollen som journalist har hon blivit erbjuden att intervjua undertecknad tillsammans med boendesekre- teraren, något hon först avböjde men vid senare tillfälle har gjort. Förvaltningen konstaterar att det finns ett visst fog för att anse att journa- listen på Tidningen i första hand kommer i egenskap av just journa- list. Dels har klienten sagt det, dels framkommer det i diskussionen med jour- nalisten att hon tänker komma till mötet på för att undersöka om det finns något att skriva om i ärendet. Detta i sin tur gör det troligt att de uppgifter som kommer fram vid mötet kan komma att återges i tidningen . I JO-beslut daterat 080630, dnr 1418-2007, ansåg JO att det måste anses vara tillåtet för en socialsekreterare att avböja att medverka vid ett samtal tillsammans med klient om denne önskar att spela in samtalet och det kan antas att materialet skulle kunna användas på ett provokativt eller förlöjligan- de sätt. Också en socialsekreterare i sin yrkesutövning är berättigad till ett visst integritetsskydd. Det måste i det aktuella ärendet anses finnas fog för att journalistens material kan komma att användas på ett sådant sätt att socialsek- reterarens personliga integritet riskerar att kränkas. Att ha med sig en journa- list vid ett möte är att betrakta som en typ av dokumentation även om det ej sker medelst bandspelare utan med hjälp av penna och papper. Tidningen har dessutom på ledarplats förklarat att de kommer att publicera namn på de tjänstemän som våra försäljare kommer i kontakt med, och där vi anser att märkliga eller direkt felaktiga beslut fattas. En enskild socialsekre- terare behöver inte, om denne inte så själv önskar, uttala sig för media. Enligt SDF informationspolicy har varje chef kommunikations- och informationsansvar för sitt arbetsområde. SDF har inte nekat någon stödperson tillträde med hänvisning till stödpersonens yrke och/eller arbetsplats. Att man som enskild väljer att ta med sig en stödperson till ett möte på eller till stadsdelsnämn- dens sociala utskott är något som både förvaltning och nämnd ser positivt på. Däremot har förvaltningen, på goda grunder, nekat en journalist tillträde till mötet mellan en klient och hennes socialsekreterare. Detta med hänsyn till skyddet för den enskilde socialsekreterarens personliga integritet. Förvalt- ningen har därvid erbjudit den aktuella journalisten en intervju med socialchefen gällande det aktuella ärendet. och kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 9 § förvaltningslagen (1986:223), FL, får den som för talan i ett ärende anlita ombud eller biträde. Ett ombud eller biträde företräder den enskilde i juridisk mening och ska inte förväxlas med en s.k. stödperson. Med en stöd- person brukar i det sammanhang som är i fråga avses en person som följer med den enskilde vid besök på socialförvaltningen eller när den enskilde ska företräda inför socialnämnden. När en enskild framför önskemål om att ha med sig en utomstående person till ett möte måste förvaltningen, bl.a. av ordnings- och sekretesskäl, få veta vem den medföljande personen är och vilken relation han eller hon har till 2 010 /1 1:JO1 Det måste också klargöras om personen ska fungera som om- bud/biträde enligt 9 § FL eller som stödperson. Det är inte en lagstadgad rättighet att ha med sig en sådan stödperson som är i fråga (jfr 30 § lagen [1991:1128] om psykiatrisk tvångsvård). Förvalt- ningslagen lägger dock inte något hinder häremot. anför i sin handbok dokumentation inom bl.a. följande när det gäller stödpersoner (2 uppl. s. 216). För den enskilde kan det kännas tryggt att ha någon med sig som stöd vid samtal med enskilda tjänstemän och företräde inför nämnden. En stödperson kan vara en anhörig, en vän eller någon av de stödpersoner som omnämns i kapitlet Ställföreträdare, förmyndare, förvaltare och god man. En stödperson har som enda uppgift att ge personligt stöd och kan inte företräda den enskil- de i juridisk mening. En stödperson har således som enda uppgift att ge den enskilde personligt stöd. Utgångspunkten är att den enskilde själv väljer någon som han eller hon känner förtroende för som stödperson. En stödperson kan givetvis inte avvisas enbart på grund av att han eller hon tillhör en viss yrkeskategori eller liknan- de. Däremot ska självfallet en stödperson som stör ordningen, eller som på goda grunder kan antas komma att störa ordningen, avvisas från eller nekas tillträde till mötet. Det kan här tilläggas att den enskilde inte disponerar över sekretessen när det gäller uppgifter som rör någon annan än den enskilde själv. Om det vid ett möte uppkommer frågor som rör annan än den enskilde, eller om det av nå- gon annan anledning behandlas uppgifter som stödpersonen av sekretesskäl inte bör ta del av, kan stödpersonen därför som huvudregel inte tillåtas närva- ra när de sakerna diskuteras. Jag vill i sammanhanget även framhålla att den enskildes intresse av att ha med sig en stödperson som regel måste anses väga tyngre än tjänstemännens intresse av att inte behöva känna obehag på grund av stödpersonens närvaro. Det beslut av JO (JO:s ämbetsberättelse 2008/09 s. 320) som nämnden har åberopat i sitt remissvar ska för övrigt inte tolkas så vidsträckt som nämnden har gett uttryck för. Förutsatt att det står klart att en utomstående person följer med som stöd för den enskilde kan förvaltningen alltså, enligt min mening, inte neka stödpersonen att närvara med hänvisning enbart till tjänstemännens personliga integritet. Om den enskilde uppger att en viss person följer med som stöd, bör det normalt kunna förutsättas att så är fallet utan någon ytterligare utredning. Skulle det av någon anledning finnas skäl att ifrågasätta syftet med den utom- stående personens närvaro bör det emellertid stå förvaltningen fritt att utreda saken närmare. Vid ett samtal mellan den enskilde och hans eller hennes handläggare är det angeläget att det står helt klart på vilken grund andra när- varande personer deltar. Detta kan bl.a. påverka de bedömningar som kan behöva göras när det gäller sekretessen till skydd för andra än den enskilde själv och i vad mån eventuella förbehåll ska uppställas mot vidarespridning av lämnade uppgifter. I förevarande fall har reportern, sedan det konstaterats att hon inte skulle företräda klienten i juridisk mening, uppgett att hon var stödperson för kvin- 2 010 /1 1:JO1 Eftersom reportern uppgav att hon skulle komma till mötet i egenskap av journalist hade förvaltningen, enligt min mening, fog för att närmare utreda det egentliga syftet med hennes närvaro. Det kan konstateras att anmälarnas och stadsdelsnämndens uppgifter om vad som framkom i dis- kussionen mellan reportern och om detta inte är helt samstämmi- ga. Jag anser inte att det på föreliggande material är möjligt att i efterhand av- göra om reporterns huvudsakliga syfte var att i egenskap av stödperson stötta kvinnan eller om hon främst önskade närvara vid mötet som journalist. Det finns dock, bl.a. mot bakgrund av det som anmälarna anfört om att förvalt- ningens beslut begränsade socialsekreterarnas möjlighet att meddela sig med media, visst fog för antagandet att reportern önskade närvara vid mötet på journalistyrkets vägnar och inte i första hand som stöd för klienten. Som angetts ovan är utgångspunkten att den enskilde som stödperson väl- jer någon som han eller hon känner förtroende för. Med hänsyn till den oklar- het som i detta fall rådde i fråga om reporterns roll vid mötet har jag emeller- tid förståelse för att förvaltningen gjorde den bedömningen att journalisten inte kunde betraktas som en stödperson. Någon annan grund för att tillåta journalisten att närvara vid mötet har inte funnits. Jag har noterat att förvalt- ningen i stället erbjöd journalisten en intervju angående det aktuella ärendet. Sammanfattningsvis anser jag inte att det finns anledning att kritisera förvalt- ningen. Granskning av en socialnämnds handläggning av ett ärende om en sextonårig flicka som på eget bevåg bosatt sig hos en annan familj än den egna (Dnr 5356-2008) och har tillsammans barnen , född , Pauli- na, född , och , född . Föräldrarna skilde sig och barnen bodde därefter tillsammans med modern. Vårdnaden om barnen var gemensam. och barnen flyttade till . ansökte om, och beviljades, bistånd i form av avlastningsfamilj. vistades och regelbundet vissa hos familjen ., som hade uppdrag som avlastningsfamilj av kommunen. Insatsen avslutades på begäran. flyttade med modern, men ville inte följa med. ville i stället bo hos famil- jen L., vilket inte gick med på. Detta orsakade en djup kon- flikt mellan och . De hade flera kontakter med social- tjänsten i kommun med anledning av konflikten kring boende. inledde en utredning rörande . Utredningen avslutades utan åtgärd. 2 010 /1 1:JO1 I en anmälan, som kom in till JO , framförde klagomål mot i kommun m.fl. var i flera avseenden missnöjd med hanter- ing av ärendet rörande . I den delen anfördes bl.a. följande i anmälan. bestämde sig för att vara tjänstledig från sitt arbete i för att prova på ett arbete i . ville dock inte flytta med till , utan ville bo kvar i . Tvist uppstod om var skulle bo. Utan och vetskap förde samtal med familjen ., dvs. och tidigare avlastningsfamilj. Detta skedde trots att hade sagt upp insatsen då hon inte längre kände förtroende för familjen. Vid ett möte mellan och utövades påtryck- ningar mot henne och hon informerades bl.a. om att skulle tvångsom- händertas om hon inte gick med på att skulle bo hos familjen . Soci- altjänsten och familjen . påverkade att se boendet hos familjen . som det enda möjliga alternativet. Mot vilja och henne ovetande flyttade till famil- jen L. som reste till . Vid ett nytt möte med träffades en över- enskommelse om att skulle ta med sig sina tillhörigheter från familjen . och tillfälligt bo hos sina morföräldrar . Hon skulle sedan få träffa en annan avlastningsfamilj. I strid med överenskommelsen fick hjälp med att bosätta sig hos familjen . var passiv och tog inte någon kontakt med eller lämnade någon information, råd och stöd om hur hon skulle hantera situationen på bästa sätt. Som hon uppfattade det, var det fråga om en tvångsmässig placering av hos familjen . bodde därefter hos familjen ., som erhöll ekonomisk ersättning av kommunen. Ersättningen betalades ut trots att det inte var fråga om någon placering av enligt socialtjänstlagen eller LVU. Den ekonomiska ersättningen gjorde det möjligt för familjen . att fortsätta ha boende hos sig mot vilja. I praktiken förlorade både vårdnaden och förmynderskapet över sin minderåriga dotter. klagade även bl.a. på dokumentation i ärende- na rörande och . I den delen anförde hon bl.a. följande. När hon begärde att få del av journalanteckningarna i barnens ärenden maskerades vissa avsnitt utan hennes vetskap. De maskerade avsnit- ten innehöll bl.a. familjen L:s negativa omdömen om henne som mamma. Detta upptäckte hon inte förrän , då hon fick del av journalan- teckningarna i dess helhet. 2 010 /1 1:JO1 I journalanteckningar rörande , som hon fick ut , hade utan hennes vetskap maskerat delar av anteckningarna från och . Detta framkom av en utskrift av samma journalanteckningar . I journalanteckningar rörande , som hon fick ut , hade utan hennes vetskap maskerat delar av en anteckning från . Detta framkom av en utskrift av samma journalanteckning . Till sin anmälan fogade ett omfattande skriftligt material som bl.a. innehöll kopior av delar av dokumentation i ärendena rörande och . Av dokumentation i ärendet angående framkom bl.a. följande. hölls ett möte på socialförvaltningen angående boende. Närvarande vid mötet var , och ., sambo. Från sida närvarade socialsekrete- raren och avdelningschefen . Från mötet finns bl.a. följande dokumenterat i akt. uttryckliga önskan är att bo hos stödfamiljen hon och syskonen haft , och . Då säger mamman att hon inte har förtro- ende för stödfamiljen och att hon inte går med på detta. Då menar mamman att hon inte kommer att flytta från och påtalar att han kan bo på vandrarhem. är mycket tydlig med att hon inte kan bo hos mam- man då hon har mist allt förtroende för sin mamma och hon vägrar bo hos familjen . påtalar att hon har mycket bra relation med och och att hon är trygg hos dem, hon vill bo där. Vidare säger att hon inte kan tänka sig att bo i egen lägenhet, som var mammans första förslag. Information ges att om de inte kan enas om boende och far illa hos modern kommer socialnämnden att ansöka om vård enligt LVU utifrån bästa för att trygga hennes hälsa och utveckling. Samtalet avslutas med att en uppföljning inbokas till för att följa upp om mamman och enats om hur det skall bli för . hölls ett nytt möte. Närvarande var , och hennes advokat samt . Från närvarade socialnämndens ordförande , och . Från mötet finns följande dokumenterat i akt. Ordförande och advokat samtalar med och överenskommelse görs att tillfälligt skall bo hos mormor och morfar till dess att en ny familj kan presenteras. Överenskommelsen är att både och skall godkänna familjen. 2 010 /1 1:JO1 inleddes en utredning enligt 11 kap. 12 §§ socialtjänst- lagen (2001:453) rörande . Under rubriken till utredning angavs följande. har fått kännedom om att far illa i den uppkomna situationen. Modern har flyttat från kommun och lämnat kvar Pauli- na. Modern och är oense om boende. avslutade utredningen utan åtgärd genom följande beslut. behov av omsorg och vård tillgodoses där hon befinner sig. Utred- ning har påvisat att inte far illa hos familjen . Utredning har påvisat att mor/dotter relation inte har fungerat på adekvat sätt . har ej kunnat medverka på det sättet som önskat sig. Då verkställd utredning har visat att behov av stödåtgärder ej föreligger beslutas att utredning enligt 11 kap. 12 §§ socialtjänstlagen avslutas utan insatser. Under rubriken anförde socialnämnden bl.a. följande. Trots att mor och dotter är oeniga om boendet ligger det i den vuxnas ansvar att göra vad som är bäst för barnet. [ ] anser att har lämnat kvar utan omvårdnad och skydd. [ ] har det yttersta ansvaret för i och med att är ett övergivet barn. [ ] kan inte sätta i främsta rummet. Hon utsätter därigenom hälsa och utveckling för en påtaglig risk. beviljade socialnämnden försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen för perioden den 1 januari30 . infördes i akt följande beslut om ersättning för familjen L:s omkostnader för . har bott hos familjen . . Utifrån detta utbetalas omkostnad för enligt följande: (ej erhållit ersättning från ) (erhållit från ) Mars (erhållit från ) April (erhållit från ) Maj (ej erhållit ersättning från ) Juni (ej erhållit ersättning från ) Utifrån ovan utbetalas ersättning för omkostnader med en sammanlagd sum- ma på . bor hos och . på eget bevåg. Fadern betalar underhåll till på . Moderns underhåll har oftast bestått av (har varierat). Sammanlagt erhåller en summa på från föräldrarna (norm till hemmaboende ungdom) tillsammans. Utifrån detta utbetalas omkostnadsersättning på en summa av (enl. kommun- förbundets direktiv) då är inneboende hos familjen . Om erhåller högre belopp än /mån meddelar familjen . om för- ändringen. 2 010 /1 1:JO1 Beslut att: enligt 4 kap. 1 § SoL utbetala omkostnadsersättning på en summa av /mån från julidecember gällande , [ ], då behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. JO:s remiss och socialnämndens yttrande Med anledning av vad hade anfört i sin anmälan, och vad som framgick av de bifogade handlingarna, beslutade JO att inhämta utredning och yttrande från i kommun beträffande vissa frågor som rörde bl.a. boende hos familjen . och den ersättning som nämnden hade betalat ut till familjen. Som sitt remissvar ingav nämnden en skrivelse som hade upprättats av av- delningschefen . Innehållet i yttrandet återges här i anslutning till de frågor som JO hade ställt i remissen (omnämnda bilagor har här utelämnats). lämnat medgivande enligt 6 kap. 6 § socialtjänstlagen beträffande boende hos familjen .? flyttade till och tog med sig . vägrade att följa med eftersom hon ville bo kvar i där hon har sitt nätverk och ville gå klar gymnasieutbildning. bodde kvar hos sina morföräldrar men eftersom de är gamla och trångbodda så flyttade hon till tidigare stöd/avlastningsfamilj, något som morföräldrarna inte hade något emot. Det kan tilläggas att inte förde någon dialog med sina föräldrar innan flyttade dit. och var efter uppbrottet från morföräldrarna oense om boende. enda önskan var att få bo med tidigare stöd/avlastningsfamilj, något som inte accepterade. såg i stället andra lösningar. De lösningar föreslog var att skulle bo med bekanta till familjen, i familj som rekommende- rar och som hon i egenskap av vårdnadshavare godkänner eller alternativet egen lägenhet. flyttade, mot mammans vilja, till tidigare avlastnings- familj, familjen . önskar i detta läge och i kontakten med , att Pau- lina med tvång flyttas från familjen . till en boendesituation som kan godkänna. har på uppdrag presenterat en familj till Pau- lina, som hon i sin tur sa ifrån och vägrade att vidare medverka i att träffa andra familjer. Med detta avslutades socialnämndens uppdrag vilket informerades om via e-mail. har inte medverkat i beslut om boende vilket in- neburit att medgivande enligt 6 kap. 6 § socialtjänstlagen aldrig varit aktuellt. har bosatt sig hos familjen . på eget bevåg. Familjen . är utredda och godkända som familjehem enligt Kälvestens djupin- tervju och godkända för att ta emot barn och ungdomar och äldre. Familjen har efter avslutad utredning haft och har ungdom placerade hos sig på uppdrag av socialnämnden i . beslutar med ovanstående som underlag, att starta upp en utredning enligt 11 kap. 1, 2 §§ SoL. Utredningen ska ge svar på om det föreligger en fara för hälsa och utveckling och som kan för- anleda ett ingripande från sida. Av utredningen framgår att behov av vård och omsorg blir tillgodosedda hos familjen . Utredningen kommer även fram till att mor/dotter relation inte fungerat på adekvat sätt 2 010 /1 1:JO1 beslutar att det inte finns skäl att ingripa på det sätt önskar. har beslutats att utbetala ersättning för omkostnader för för perioden januarijuni 2007 med sammanlagt . Detta har införts i journal . Denna ersättning synes ha utbetalats vid sidan om det försörjningsstöd som hade beviljats för januarimaj 2007 (jfr socialnämndens beslut , som fastställdes av länsrätten i dom ). 2.1 Vem aktualiserade frågan om ersättningen för omkostnader och hur har en eventuell framställning om ersättning dokumenterats? tar själv kontakt med för att ansöka om försörjningsstöd. uppger vid ansökan att hon av bru- kar få , vilket även framgår av kontoutdrag. har inte fått något underhållsstöd från och pappa . tar kontakt med via e-mail för att informera om att ansökt om ekonomiskt bistånd. får inte respons från . har tidigare betalat ut underhålls- stödet för räkning till . I samband med flytt slutar han betala underhållsstödet till henne. Han vänder sig till försäkrings- kassan för att av dem få ett beslut på ett adekvat belopp som han skall betala direkt till . 2.2 Vad var den rättsliga grunden för utbetalningen och vilka närmare överväganden gjordes när det gäller de formella förutsättningarna för att besluta om utbetalningen? berättar, , i samtal med att hon inte kommer åt sina personliga tillhörigheter såsom kläder, skor, skidutrustning samt cykel. säger att utan att informera, bytt ut låset i familjens tidi- gare gemensamma bostad. säger att hon försökt få tag i modern utan att lyckas. (Se bilaga 5, i utredning sidan 3). kontaktar angående ägodelar. svarar 2007-04- 09 (Se bilaga 5, i utredning sidan 4). 2.3 med innan beslutet om ersättningen fattades? har t.o.m. vid minst 6 tillfäl- len kommunicerat med vårdnadshavarna om behov av medel till sin försörjning och det sedan kontaktat och sökt försörjningsstöd. Kontakterna med vårdnadshavaren har inte underlättat Pau- linas ekonomiska situation (se bilaga 5, i utredning sidan 4 och 5, 2007-05- 04). konstaterar att beslut att mot vilja flytta och bo i tidigare stödfamilj inneburit att kontakten mellan mor och dotter brutits. Vidare att de medel fått utbetalade från vårdnadshavarna uteblivit helt och varit otillräckliga för att upprätthålla en skälig levnadsnivå. beslutar med beaktande av ålder, att hon vistas i kommun och under tid som utredning enligt 11 kap 1, 2 §§ socialtjänstlagen pågår, att följa upp och gå in med kompletterande försörjningsstöd. Försörjningsstöd beviljas för tiden och med totalt för perioden (se bilaga 1). I samband med att utredningen enligt 11 kap. 1, 2 §§ socialtjänstlagen blir färdig och visar att får sina behov av vård och omsorg 2 010 /1 1:JO1 tillgodosedda där hon bor, görs en uppföljning av den ekonomiska situatio- nen. Utredningen ska visa på de faktiska omkostnader som funnits för tiden ställt mot utbetalt försörjningsstöd, underhåll från vård- nadshavarna och ska utgå från kommunförbundets direktiv på skälig omkost- nadsersättning för ungdom. Genomgången visar att familjen L:s omkostnader för varit mer än vad föräldrarna betalat i underhåll och det försörj- ningsstöd som betalats ut från socialnämnden (se sammanställning bilaga 2). Utifrån genomgången görs därför en retroaktiv utbetalning av omkostnadser- sättning till familjen . med för tiden (se bila- ga 3). Av de utgör fördyrade merkostnader och medan är i nivå med omkostnadsersättning enligt kommunförbundets re- kommendationer för ungdom placerad i familjehem. 2.4 att skulle ha kunnat överklaga beslutet och, om så är fallet, underrättade nämnden henne om den möjligheten? , har som tidigare nämnts, vid minst 6 tillfällen blivit påmind om behov av medel. önskar i brev veta hur och vart hon ska överklaga beslutet att bevilja försörjningsstöd. överklagar socialnämndens beslut, att bevilja kompletterande försörjningsstöd utan vårdnadshavarens samtycke. står fast vid sitt beslut och översänder ärendet till länsrätten. avslår länsrätten i dom överklagan och delar soci- alnämndens beslut. överklagar till kammarrätten . meddelar Kammarrätten i i protokoll, att ej lämna prövningstillstånd och därmed gäller länsrättens avgörande i målet. har på begäran från läm- nat ut handlingar ur socialregistret. begäran att ta del av hand- lingar har innefattat delar av akter för att omfatta samtliga av nämnden förvarade handlingar. Därmed har de handlingar som socialnämnden lämnat ut varit mer eller mindre omfat- tande. har vid varje begäran och efter önskemål fått ut de hand- lingar hon begärt. 2.5 Varför har anteckningen om utbetalningen gjorts först ?