frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — Enligt delegationen är utvecklingen i den arktiska regionen av största intresse, inte enbart för de arktiska staterna och EU utan också globalt. Det är därför av stor vikt att frågan lyfts fram både på den regionala och den globala nivån. Presidiet ställde sig bakom förslaget och framhöll att en lämplig tidpunkt för att arrangera en sådan konferens kunde vara 2010 då är ordförande i såväl som . Ett annat alternativ kunde vara 2011 då innehar ordförandeskapet och då man kan överblicka av nordiskt ordförandeskap. Presidiet betonade i sitt betänkande betydelsen av att arrangera konferensen i samarbete med ordförandelandet i samt nordiska och arktiska politiker. Vid sessionen antogs en rekommendation om att arrangera en internationell konferens om utvecklingen i den arktiska regionen, i enlighet med den svenska delegationens förslag (rekommendation nr 10/2009). Nordiskt utrikes- och säkerhetssamarbete Presidiet har diskuterat den rapport om Nordisk samarbeid om utenriks- og sikkerhedspolitikk som lagts fram av den tidigare norska försvars- och utrikesministern på uppdrag av de nordiska utrikesministrarna. Rapporten innehåller tretton förslag till åtgärder syftande till att främja det nordiska samarbetet både för att stärka den nordiska säkerheten och för att kunna ge ett effektivt nordiskt bidrag till internationell krishantering. Presidiet konstaterar att flera av förslagen ligger i linje med arbete inom området civil säkerhet och krishantering. Till stöd för det fortsatta arbetet har presidiet beslutat att utse en särskild rapportör, tidigare utrikesminister . Rapportörens mandat avser samarbete inom säkerhets-, utrikes- och försvarspolitiken samt uppföljning av Stoltenbergrapporten. Den konservativa gruppen i rådet har lagt fram ett förslag om kraftsamling för ett nordiskt försvar. Enligt förslagsställarna finns det förutsättningar för de nordiska länderna att stärka samverkan på försvarsområdet. En ökad samverkan kan bl.a. omfatta gemensamma arrangemang för övning, utbildning, övervakning, materialsamarbete och bidrag till internationella insatser. presidium delade förslagsställarnas uppfattning och ansåg att frågeställningarna var av stor betydelse och potential för såväl de nordiska ländernas säkerhetssituation och försvarsförmåga som deras samlade förmåga att ge bidrag till internationell krishantering. På förslag av presidiet antog rådet en rekommendation om ett fördjupat försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete i (rekommendation nr 16/2009). Interna beslut om EU-strategi och förankring av det nordiska samarbetet i parlamenten Den svenska delegationen har i ett medlemsförslag framfört behovet av en gemensam nordisk granskning av EU:s grön- och vitböcker. Tanken är att tidigt kunna identifiera frågor av stort nordiskt intresse och där ett nordiskt samarbete kan tillföra ett mervärde. Presidiet delade i sitt betänkande delegationens uppfattning och underströk särskilt att det endast skulle beröra ärenden av stort gemensamt intresse. Frågan har varit föremål för diskussion inom såväl rådets fackutskott som de nordiska parlamentens EU-organ. På förslag av presidiet beslöt rådet att föreslå att en EU-strategi antas för (internt beslut nr 2). Den svenska delegationen har i ett medlemsförslag framfört vikten av att förankra det nordiska samarbetet i parlamenten. Enligt delegationen är det av stor vikt att det officiella nordiska samarbetet mellan regeringar och parlament förs vidare och fördjupas. Rådet har tillsammans med de nordiska talmännen arbetat för en förbättrad förankring, bl.a. genom att försöka få till stånd en ordning där ledamöterna sitter i samma utskott i rådet som i sina nationella parlament. Presidiet poängterade att det är medlemmarnas skyldighet att förankra beslut och aktuella nordiska frågor i sina respektive parlament och då både i sina utskott och i sina partigrupper. För att förbättra förankringen har rådet antagit ett internt beslut att rådets utskott och presidium vid behandling av redogörelser från och de nordiska ländernas regeringar beslutar att redogörelserna skickas till relevanta nationella fackutskott för yttrande (internt beslut nr 3). Planer och budget för det nordiska samarbetet 2010 tillstyrkte efter diskussion och viss justering ministerrådets budgetförslag (rekommendation nr 8/2009). Budgetramen uppgår till . Enligt beslutar ministerrådet om budgetramen och om samarbetets innehåll. Presidiet utser en särskild arbetsgrupp, med representanter för var och en av rådets fyra partigrupper, med uppgift att behandla ministerrådsförslaget om kommande års budget. Samtliga länder ska också vara representerade i arbetsgruppen. Från svensk sida har () deltagit i budgetgruppens arbete. Presidiet underströk på nytt i sitt betänkande över det nordiska budgetförslaget vikten av att budgeten är tydlig och att politiska prioriteringar lätt kan utläsas. Presidiet anser också att de olika fackministrarna bör kopplas in i budgetprocessen och att relevant fackministerråd diskuterar budgeten med motsvarande utskott i . Detta är viktigt för att få en bredare förankring av budgeten. Presidiet framhöll också vikten av en nära dialog mellan och vid utarbetandet av budgetdirektiven och av att rådet kopplas in på ett tidigt stadium. Presidiet kommer att fortsatt ägna stor uppmärksamhet åt globaliseringsfrågorna och särskilt då klimatfrågan. Samarbetet med närområde har också hög prioritet och särskilt utvecklingen av samarbetet inom ramen för den Nordliga dimensionen och samordningen med . Gränshindersfrågorna är fortsatt ett viktigt samarbetsområde för och det nordiska samarbetets legitimitet. Rådet kommer att aktivt delta i detta arbete och uppmärksamt följa utvecklingen av arbetsformer och resultat i Gränshinderforumet vars verksamhet förlängts . Presidiet kommer också att med stort intresse följa arbetet på regeringssidan med att stärka det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet i . Kultur- och utbildningsutskottet behandlar frågor om allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt och frivilligsektorn. Dessutom behandlar utskottet frågor om utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar har varit (), () och (). Utskottet har arbetat med de två stora områdena kultur och skola, ämnen som delvis korsar varandra. Fokus har under detta år legat på kulturfrågor men även på kultur i skolan och forskning. En arbetsgrupp inom utskottet lade ned mycket arbete på behandling av ett förslag om kultur i skolan, vilket avslutades med framläggandet av en deklaration och ett utskottsförslag. Upphovsrätten på Internet var en aktuell fråga som lyftes fram. Ett utskottsförslag med målet att bl.a. harmonisera lagstiftningen på området lades fram vid sessionen, men ämnet kommer fortsatt att behandlas . Den nordiska kulturreformen är ett område som utskottet kontinuerligt bevakar och kritiserar. Bland övriga områden som uppmärksammats fanns datorspelsmarknaden liksom forskning i och om de arktiska områdena och om polära lågtryck. Den finländske parlamentarikern hade initierat ett förslag om kultur i skolan. Utgångspunkten var att konst- och färdighetsämnen skapar ett mervärde för det nordiska skolsystemet. En arbetsgrupp inom utskottet hade arbetat med förslaget med bl.a. experthearingar och lade fram ett färdigt förslag till utskottet. I sitt betänkande över förslaget menade utskottet att bör ta ett stort grepp om området med koordinering av ett nordiskt nätverk och arrangerande av en nordisk konferens för kultur i skolan, säkrande av att alla kreativa ämnen blir linjeämnen på lärarutbildningar i , upprättande av en akademisk grad, en , för det kreativa området samt igångsättning av ett kommunalt pilotprojekt i nordisk regi. Den första delen av rekommendationen, som riktades till de nordiska ländernas regeringar, innebar ett önskemål om att kultur- och undervisningsministrarna antar en deklaration om att barn och unga i hela ska få tillgång till kreativa ämnen i skolan och ha möjlighet att gå i kulturskolor som erbjuder undervisning i kreativa ämnen. I övrigt föreslås bl.a. att det avsätts resurser till forskning om undervisningsformer och ämnesutveckling för främjande av de kreativa kompetenserna. Det föreslås även att ett pilotprojekt igångsätts, som innebär nordisk elev- och klassutväxling för att skapa språklig och kulturell samhörighet (rekommendation nr 24/2009). Kultur- och utbildningsutskottet lade 2007 fram ett förslag om nordiskt samarbete inom små hantverks- och kulturområden. De små hantverken håller på att försvinna med den äldre generationen i , och det måste skapas möjligheter för ungdomar att hålla traditionen vid liv, ansåg förslagsställarna. En rekommendation i ämnet antogs . Det föreslogs i rekommendationen att skulle göra en utredning som skulle förtydliga små hantverksområdens situation i och undersöka möjligheterna för att etablera ett nordiskt samarbete om upplärning och utbildning inom dessa områden. Svaret från var att dessa ämnesområden generellt varit och förblir ett prioriterat område i det nordiska samarbetet. Kultur- och utbildningsutskottet ansåg inte att ministerrådet gjort tillräckligt och påpekade i sitt nya förslag att det bör etableras ett fortlöpande samarbete på utbildningsområdet med näringslivet och kulturlivet som aktiva partner samt att en gemensam databas bör upprättas i vilken alla nordiska hantverksämnen kan registreras. De relevanta myndigheterna i länderna bör säkerställa att elever som så önskar ska ha möjlighet att ta upp till studie- eller praktikuppehåll i ett annat nordiskt land samt att praktisera inom hantverksområdet i ett annat nordiskt land. Det bör också finnas ett taxametersystem för studiefinansiering (rekommendation nr 25/2009). genomförde 2007 en kulturreform som innebar stora förändringar för det nordiska kulturlivet. Resultatet av kulturreformen följs kontinuerligt upp av utskottet. genomfördes en hearing med nordiska kulturutövare, både professionella och amatörer, vilket resulterade i ett utskottsförslag. Förslaget innehåller åtta punkter där man framhåller vikten av frivillig- och amatörsektorn som eget insatsområde med egen budget i den kommande handlingsplanen för 20102012. Utskottet koncentrerade sina förslag kring kontinuitet och balans i kultursamarbetet, förenklingar och samarbete i fråga om ansökningsprocedurer, uppehållandet av armlängdsprincipen, projektens bredd, utformandet av årliga Nordiska kulturforum och vikten av informella nätverk för förståelse av en nordisk gemenskap (rekommendation nr 30/2009). Kultur- och utbildningsutskottet har uppmärksammat den stora betydelse som datorspel och Internet har för de nordiska medborgarna i deras vardagliga liv. () initierade ett förslag om hur upphovsrätten på Internet ska hanteras. Bakgrunden till förslaget var den debatt som den mycket uppmärksammade rättegången och fällande domen mot grundarna av fildelarsajten The för brott mot upphovsrättslagen i lett till. Efter att utskottet vid en hearing inhämtat information från representanter för olika parter på området om upphovsrättigheter på Internet enades utskottet om att lägga fram ett utskottsförslag. I utskottsförslaget uppmanades att undersöka och kartlägga sammanhanget mellan upphovsrätten och upplevelseekonomin och därmed också i hur hög grad den tekniska utvecklingen påverkar värdeökningen för konstnärer och upphovsrättsindustrin. Det bör också skapas en plattform som säkrar dialogen mellan politiker, konstnärer, producenter, användare och andra intressenter på området. En parallell övervakning och genomsyn av lagstiftningen på upphovsrätts- och rättsområdet bör skapas i de nordiska länderna och i förhållande till EU. Målet är att lagstiftningen harmoniseras. Informationskampanjer ska visa på vilka konsekvenser brott mot upphovsrätten kan leda till för konstnärer, rättighetsinnehavare och samhället generellt. I förslaget läggs en önskan fram om att ett opartiskt råd eller organ på nationell nivå kan informera misstänkta personer om att olagliga aktiviteter pågår, vilket betyder att det inte är Internet eller teleorganisationer som tar kontakten. Slutligen påminner utskottet om att Internet har en central betydelse för medborgarnas yttrandefrihet och tillgång till samhällets funktioner (rekommendation nr 31/2009). Utskottet kommer att fortsätta sitt arbete med frågan. Kultur- och utbildningsutskottet har lagt fram ett förslag om en nordisk stödordning för att utveckla dataspel. Bakgrunden till förslaget är åsikten att spelindustrin uppvisat en ensidighet i produktionen med sitt innehåll av våld och krig och att spelen produceras med fokus på den amerikanska marknaden. Man menar att bör sikta på ett mer allsidigt och kvalitetsbetonat utbud av spel som alternativ till den globaliserade marknaden. I utskottets betänkande påpekas det också att datorspel kan användas inom skilda områden som t.ex. undervisning i många skolämnen. Den nuvarande nordiska stödordningen för dataspel, Nordisk Computerspilsprogram, löper ut . Därefter finns det inget gemensamt nordiskt system som skulle kunna stötta innovation och utveckling av nya nordiskt inspirerade dataspel för barn, unga och vuxna. Nordiska ministerrådets Nordisk Computerspilsprogram har varit ett mycket lyckat projekt och visat att det finns många seriösa nordiska utvecklare på marknaden som behöver startkapital. Utskottet ville säkra att det i även i fortsättningen ska finnas en permanent stödordning i nordisk regi på samma sätt som det finns på filmområdet. Det framhölls att den globala omsättningen för datorspel nu är större än för musikområdet. Utskottets majoritet föreslog att rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att bl.a. etablera ett varaktigt nordiskt stödprogram för dataspelsutvecklare i linje med det som finns på filmområdet samt att definiera dataspel som egna kulturprodukter och formulera en gemensam nordisk kulturpolitik för dataspel. Framför allt ville utskottet att en utredning tillsätts som genomförs av projektledaren för Nordisk Computerspilsprogram för att kartlägga, besluta och därefter implementera permanenta nordiska stödordningar för dataspel (rekommendation nr 32/2009). () hade väckt ett medlemsförslag om utökat forskningssamarbete i och om den nordliga regionen. Bakgrunden till förslaget var att de nordiska länderna bör utnyttja sin särställning som expertregion inom arktisk forskning som en komparativ fördel i internationellt samarbete. innebär ett nätverkssamarbete i den arktiska regionen mellan 700000 studenter och 50000 forskare vid 121 universitet, och för att belysa frågan hämtade utskottet in information från bl.a. om det pågående arktiska universitets- och forskningssamarbetet vid en hearing. Presidenten i detta nätverk menade att behöver utveckla bärkraftiga näringar som utnyttjar resurserna i norr och har kompetens att hantera kommande utmaningar i klimatet. Det påpekades också att det mesta av landareal och havsareal räknas som en del av nordområdena () i . Utskottet föreslog därför att rådet skulle rekommendera att främja nordiska nätverksmodeller som Centres of Excellence och använda dem som spjutspetsar för att göra till en kompetensregion och stärka Cross Border-samarbetet genom att knyta projekt och projektstöd till ett sådant nätverkssamarbete. Nordiska forskarskolor och stipendieordningar bör tillföras en nordlig prioritering som lägger vikt vid att utveckla och synliggöra som en region med expertis på förhållandena i den nordliga regionen. Slutligen ville utskottet att mobilitetsordningarna stärks med en nordlig prioritering och i det sammanhanget framhålla initiativ GoNorth (rekommendation nr 22/2009). Ett medlemsförslag som lagts fram av den socialdemokratiska gruppen i rådet om nordisk forskning om polära lågtryck behandlades av utskottet . Gruppen menade att med tanke på klimatförändringarna och en större aktivitet med oljeutvinning, fiske och ökande fartygstrafik i de nordliga områdena behövs bättre och tidigare förvarning inför dåligt väder av säkerhetsskäl. Förslaget remissbehandlades, varvid det framkom att man ansåg det viktigt för säkerheten, i synnerhet på haven, att man kan förutse polära lågtryck . Den ökande trafiken i de nordliga områdena ställer större krav på räddningsberedskap, och en förutsättning för en effektiv räddningsinsats är goda väderprognoser. Utskottet ställde sig bakom förslaget och föreslog att bör öka forskningen om hur polära lågtryck uppstår och om hur man kan säkra varningar om dessa genom ett tätare meteorologiskt samarbete mellan de nordiska länderna utifrån det gemensamma målet att förebygga olyckor i de utsatta områdena (rekommendation nr 23/2009). Kultur- och utbildningsutskottet kommer att i första hand arbeta med forskningsfrågor med inriktning på NORIA (Area) och den strukturella och forskningspolitiska organisationen men även på den arktiska forskningen. Utskottets sommarmöte förläggs till för att på plats studera den arktiska forskningen. Även flera områden på utbildningens område som korsar kulturområdet kommer att uppmärksammas. Innovation i det nordiska utbildningssystemet med koppling till kreativa ämnen och entreprenörskap är ett område som prioriteras och uppföljning av deklarationen om barns rättigheter till konst och kultur ett annat. Utskottet kommer också att arbeta med utveckling av en samlad strategi och vision för barn och unga i det nordiska samarbetet. Bortfall i utbildningssystemet, folkbildningen och amatörkulturen samt de små hantverken är frågor som fortsatt kommer att diskuteras. Public service kommer liksom tidigare att vara i fokus, i samband med ett förslag om en nordisk kulturkanal. Slutligen kommer utskottet att göra en uppföljning av utskottets rekommendation om upphovsrätten på Internet. Frågor som medborgar- och konsumentutskottet arbetar med är mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), konsumentfrågor, livsmedelssäkerhet och justitiepolitiska frågor. Dessutom arbetar utskottet med urbefolkningsfrågor, frågor kring invandring och flyktingar samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar har varit (), () och (). ersattes av (). Fokus har huvudsakligen varit inriktat på medborgarfrågor men även på konsumentpolitik. På förslag av utskottet antog rådet sju rekommendationer vid sessionen. Rekommendationerna innehöll förslag om bekämpande av narkotikahandeln och även om motverkande av den oroväckande ökningen av handeln med barn. Utskottet uppmärksammade frågan om migration mot bakgrund av att invandringspolitik får gränsöverskridande konsekvenser samt lade fram ett förslag i syfte att lösa problemet med personnummer i annat nordiskt land. På konsumentområdet föreslogs upprättande av ett konsumentpolitiskt nätverk. Rådets konservativa grupp hade lagt fram ett förslag om att verka för nolltolerans för narkotikahandel i . Bakgrunden var att det i förts en debatt om möjligheten att legalisera handeln med hasch, vilket i sin tur var en följd av att gängkrigen i till viss del hänger ihop med kampen om haschmarknaden. En legalisering skulle därmed, menade man, leda till dramatiska följder för och övriga . Därför önskade förslagsställarna arbeta för en gemensam nordisk kraftsamling mot narkotika och föra fram strategier för denna kamp för att minska utbudet av narkotika. De önskade även att skulle vara föregångare för en mer strikt drogpolitik inom EU. Utskottet remitterade förslaget till rådets välfärdsutskott, där en klar majoritet stödde förslaget. Medborgar- och konsumentutskottet enades efter en intern debatt om att föreslå att skulle rekommendera de nordiska regeringarna att verka för nolltolerans för narkotikahandel i , där polis, tull och myndigheter har olika strategier för att genomföra detta (rekommendation nr 20/2009). Utskottet föreslog också att skulle rekommendera att anta en gemensam nordisk strategi mot narkotika, att stödja och igångsätta projektforskning om bakgrunden till att unga människor börjar använda droger och att samordna och koordinera nationella åtgärder för förebyggande och botande av narkotikamissbruk. Målet är att sätta fokus på bästa praxis för att reducera antalet missbrukare mest effektivt (rekommendation nr 21/2009). Migrations-, asyl- och flyktingpolitik Medborgar- och konsumentutskottet hade arbetat fram ett förslag om migration. Utskottet menade att migrationsfrågor har en mer central politisk roll än tidigare och att utmaningarna är gemensamma för de nordiska länderna, både när det gäller arbetskraftsinvandring och flyktingpolitik. När ett nordiskt land stramar åt sina invandrar- och flyktingregler ökar tillströmningen till ett annat nordiskt land. Invandrare och flyktingar kan således välja transit- och destinationsland utifrån vem som har de mest fördelaktiga nationella reglerna. Utskottet framhöll att invandringspolitiken i de nordiska länderna inte bara är en nationell angelägenhet utan får gränsöverskridande konsekvenser. Därmed rekommenderade att politikområdena migrations-, asyl- och flyktingpolitik blir ett formellt samarbetsområde i . Vidare antog rekommendationen att man bör skapa en humanitär och hållbar migration till och från de nordiska länderna (rekommendation nr 18/2009). Medborgar- och konsumentutskottet behandlade ett medlemsförslag som lagts fram av den vänstersocialistiska gröna gruppen om barn som offer för människohandel. () var initiativtagare till förslaget av vilket det framgick att inget land i har undgått att beröras av de kriminella nätverken och människohandel, som ursprungsland, transitland eller destinationsland. De nordiska länderna är inte undantagna. Enligt Europol ökar handeln med barn; den är svår att upptäcka och svår att komma till rätta med. Exempel på problem som måste lösas i arbetet mot människohandeln rör internationellt informationsutbyte, datasekretess, attityder och medvetande om problemet, språkbarriärer, bristande resurser och lagstiftning. Efter positiva remissvar från myndigheter och organisationer i de nordiska länderna föreslog medborgar- och konsumentutskottet att skulle rekommendera att utarbeta en nordisk handlingsplan för att förhindra att barn blir offer för människohandel och därmed understryka vikten av att respekteras och följs samt framlägga förslag för att minska efterfrågan av köp av sexuella tjänster. Människohandel och missbruk av barn ska förhindras genom lagändringar, ex-territoriella lagar och internationell utväxling av information. Alla former av handel med barn, härunder olovlig adoption och köp och försäljning av spädbarn och barn som är offer för handel med organ, ska bekämpas. De nationella myndigheterna ska samarbeta med frivilligorganisationer, föreningar och verksamheter som är aktiva på området med uppsåt att finna kreativa och effektiva lösningar på problemställningarna. Myndigheterna ska vara uppmärksamma på missbruk av asyl- och invandringssystemen när barn reser in eller får uppehållstillstånd under falska identiteter eller med falska mål. Slutligen ska barnets behov alltid i första hand tas till vara även om barnet självt uppehåller sig olovligt i landet (rekommendation nr 19/2009). Medborgar- och konsumentutskottet har behandlat ett förslag från mittengruppen om tillgång till personnummer under tillfällig vistelse i ett nordiskt land. Det gemensamma nordiska avtalet om folkbokföring innebär att det inte är nödvändigt att registrera sig hos de lokala folkbokföringsmyndigheterna när man bosätter sig i ett annat nordiskt land som understiger . En vistelse som varar är vanligt förekommande för t.ex. studerande och säsongsarbetare. Däremot behöver man ett personnummer för att öppna ett bankkonto eller för att skaffa hyresbostad. Systemet med att bevilja personnummer varierar mellan de olika nordiska länderna.