frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — En förutsättning för att beslut om umgängesbegränsning enligt 14 § LVU ska kunna fattas avseende någon annan än en vårdnads- havare är att det avser en förälder som har umgängesrätt reglerad genom dom eller beslut av domstol eller genom avtal. Mot bakgrund av vad som kommit fram i detta ärende har jag för avsikt att på eget initiativ i ett särskilt ärende utreda handläggningen hos Statens institu- tionsstyrelse vad gäller R:s kontakter med bl.a. . Fråga bl.a. om en socialnämnds skyldighet att kommunicera en utredning som låg till grund för ett beslut om omplacering av ett barn (Dnr 4591-2009) . har vårdnaden om sonen , född . Länsrätten i (nume- ra Förvaltningsrätten i ) beslutade att E. skulle beredas vård enligt 1 § andra stycket och 2 § LVU. place- rades E. i ett jourfamiljehem. Nämndens ordförande beslutade att placera E. hos makarna . . framförde i en anmälan, som kom in till JO , klagomål mot i kommun angående hand- läggningen av ärendet enligt LVU. Hon var missnöjd med bl.a. förvaltningens bristande kommunicering med henne inför omplaceringen av sonen, avsakna- den av överklagandehänvisning i beslutet om omplacering samt handlägg- ningen av umgängesregleringen med sonen. Till sin anmälan fogade . vissa handlingar. Inledningsvis inhämtade JO journalanteckningar och vissa upplysningar per telefon från social- och arbetsförvaltningen i kommun. i kommun anmodades därefter att in- komma med utredning och yttrande över anmälan. Som sitt remissvar lämna- 2 010 /1 1:JO1 de nämnden en skrivelse som hade upprättats vid nämndens förvaltning (åbe- ropade bilagor har här utelämnats). JO har i skrivelse, som inkom , begärt att Social- och arbetsnämn- den i kommun yttrar sig i ärendet med diarienummer 4591-2009, med anledning av klagomål som framförts i anmälan till JO. Klagomålen rör i kommuns handläggning av ärende rörande son E. JO har beslutat att granska ärendet och remitterat det för yttrande utifrån tre punkter i klagandes skrivelse: 1.Borde . ha fått del av den utredning som låg till grund för placering- en av E. i det aktuella familjehemmet innan omplaceringsbeslutet fattades? 2.Kunde . ha överklagat beslutet om familjehemspla- cering och, i så fall, borde hon ha underrättats om den möjligheten? 3.I en skrivelse, som är daterad , från social- och arbetsför- valtningen till ., lämnade handläggaren viss information. Innefatta- de informationen en sådan begränsning av kontakt med E. som borde ha kommit till uttryck i ett formellt beslut om reglering av umgänge med stöd av 14 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU? JO har tidigare begärt in journalanteckningar gällande E. för tiden till utifrån ovanstående klagomål. Kopior på journalanteckningar översändes till JO inom efter att denna begäran inkom. 1.Anna J. har i sin skrivelse till JO framfört att hon borde ha fått en bättre och fylligare information om familjehemmet H. innan beslut fattades om att E. skulle placeras där. menade att hon dessutom fick informa- tion om familjehemmet via ett brev (bilaga 1 i skri- velse) och att denna information kom till hennes kännedom efter att E. redan hade blivit placerad i familjehemmet. Det framgår av journalblad att ett brev skickades till om att E. skulle besöka ett tilltänkt familjehem redan dagen efter, , och att en eventuell placering av E. kunde bli aktuell redan samma vecka. besök- te E. familjehemmet H. tillsammans med familjehemssekreterarna . Familjehemmet bedömdes lämpligt för E:s vårdbehov. E. befann sig i en besvärlig situation där det hade framkom- mit att E. inte mådde bra i det jourhem där han vistades. Det innebar bl.a. att han inte trivdes samt att jourhemmet hade svårigheter att hantera E:s problematik. Familjehemmet hade också svårigheter i samarbetet med . Det bedömdes vara det bästa för E. om han kunde omplaceras så snart det var möjligt och ett lämpligt stadigvarande familjehem hade hit- tats. Nämndens beslut bedömdes ej kunna avvaktas varför beslut om om- placering enligt 11 § LVU togs av ordföranden i social- och arbetsnämn- , se bilaga 2 i skrivelse. Ordförandebeslut samt innehållet i det brev som sändes till , bilaga 1 i skrivelse, innehåller uppgifter om familjehemmet. Familjehemssekretera- re kontaktade via telefon och delgav muntlig information om familjehemmet. informerade då också att hon skulle erhålla skriftlig information om familje- hemmet. har således fått information om familjehemmet muntligt innan E. placerades men att den skriftliga informationen, dvs. underlaget till beslutet om omplacering, erhöll inte förrän efter E. hade place- rats. Enligt kom brevet, bilaga 1, till henne och 2 010 /1 1:JO1 ordförandebeslutet var henne till handa efter att beslutet var ta- get. Nämnden bedömer att . som part borde ha fått ta del av vad som kommit fram under utredningsarbetet även i skriftlig form och be- retts tillfälle att yttra sig innan beslut om omplacering fattades 2009-06- 17. vårdades i familjehem med stöd av LVU, vilket innebar att det var nämnden som fattade beslut om var någonstans E. skulle vistas under vård- tiden. Nämnden fattade beslut om den nya placeringen . Av 22 § Förvaltningslagen framgår att ett beslut får överklagas av den som be- slutet angår om det gått den enskilde emot och kan överklagas. Beslutet angår . i egenskap av vårdnadshavare för E. och beslutet om placer- ing enligt 11 § LVU kan man överklaga. Enligt 21 § andra stycket Förvalt- ningslagen skulle underrättelsen om beslutet innehållit information om hur . kunde överklaga beslutet. . fick aldrig någon sådan infor- mation. 3.Anna fick via brev daterat , bilaga 1 i skrivelse, infor- mation om att det inte skulle vara något umgänge mellan henne och E. un- der minst en månad och att skulle ringa E. på familjehemmets fasta telefon mellan och 21 samt att samtalstiden då skulle vara begränsad till max . hade tidigare genom brev 2009- 06-09 fått besked om att hon och E. skulle ha umgänge genom att träffas mellan och 15 med undantag av fredag då skulle befinna sig utomlands, se bilaga 3 i skrivelse. Detta umgänge var något som socialsekreterare och hade kommit överens om i samtal . Att förslaget om umgänge änd- rades berodde på ändrade förhållanden kring E. E. kom till ett nytt familjehem och bedömningen var att E. behövde komma till ro och få möjlighet att lära känna det nya familjehemmet innan han skulle träffa sin mamma. Därför blev bedömningen att det inte skulle vara lämpligt för E. att träffa under i det nya familje- hemmet. Därefter skulle en uppföljning av umgänget ske och revideringar i umgänget skulle göras i samråd med . Syftet med brevet om ändrat umgänge, bilaga 1 i skrivelse, var att ge ett förslag som skulle ta ställning till. Men utifrån skrivelse är det uppenbart att inte tolkade det så. Nämndens bedömning är att texten som handlar om umgänget i bilaga 1 i skrivelse är formulerad på ett sådant sätt att det är svårt för att tyda texten på annat sätt än att det är något som redan är beslutat och som hon inte har möjlighet att yttra sig över. Texten borde ha formulerats på ett sådant sätt att hade uppfattat att hon hade haft möjlighet att reagera på ett förslag. Då hade nämnden därefter kun- nat bedöma om det skulle fattas beslut om en formell reglering av umgänget med stöd av 14 § LVU eller inte. Enligt lagen om vård av unga ska bestäm- melserna om möjligheten att begränsa umgänget tillämpas restriktivt och det är först när nämnden inte kan komma överens med vårdnadshavaren om en umgängesplan som nämnden av rättssäkerhetsskäl bör besluta om umgänge med stöd av 14 § andra stycket punkt 1 LVU. Nämnden menar att det för skrivelsen daterad inte fanns förutsättningar för reglering av umgänget mellan E. och . hörde inte av sig med reaktioner efter hon hade fått brevet om mins- kat umgänge, vare sig till familjehemssekreterare eller till socialsekreterare. hade en besökstid uppsatt hos socialsekreterare 2009- 07-07 för att bl.a. diskutera umgänget med E. avbokade denna tiden. skrev därefter ett brev till , , som innehöll ytterligare information om hur det fungerar för E. i familjehemmet samt för- slag om ett umgänge med både träffar och telefonkontakt. Först efter att hade fått detta brev från hörde av sig via brev, inkom till social- tjänsten , och talade om att hon var missnöjd med flera saker, bl.a. att hon hade velat överklaga beslutet om umgänget såsom det var formulerat i 2 010 /1 1:JO1 bilaga 1 i skrivelse. Det kan tilläggas att i detta brev inte kom- menterade det nya förslaget om umgänge och hon har inte kommente- rat detta förslag. i konstaterar att handläggningen har brustit såväl när det gäller kommunicering inför beslut och när det gäller underrättelse om beslut. Handläggningen har också brustit när det gäller han- terandet av frågan hur umgänget mellan E. och . ska utövas. i kommun har som ambition att ut- ifrån ovanstående se över och förbättra rutiner när det gäller handläggning i liknande ärenden. . kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Insatser inom för barn och ungdomar ska göras i samförstånd med den unge och hans eller hennes vårdnadshavare enligt bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Under vissa förutsättningar kan barn och ungdomar beredas vård utan samtycke. Bestämmelser om sådan tvångsvård finns i LVU. Vård med stöd av LVU ska beslutas bl.a. på grund av brister i ett barns hemmiljö (2 § LVU). När någon vårdas med stöd av LVU bestämmer socialnämnden hur vården av den unge ska ordnas och var han ska vistas . Av 11 § fjärde stycket LVU framgår att nämnden eller den som nämnden har uppdragit vår- den åt, ska ha uppsikt över den unge och, i den utsträckning som behövs för att genomföra vården, bestämma om hans personliga förhållanden. Härav följer även att nämnden efter ett beslut om vård enligt LVU inträder vid sidan av vårdnadshavarna eller i deras ställe och har samma skyldigheter och befo- genheter som tillkommer vårdnadshavarna. Nämndens vårdansvar får emellertid inte medföra att en vårdnadshavare fråntas allt inflytande över den unge. En vårdnadshavare, liksom i före- kommande fall den unge själv, bör så långt det är möjligt medverka vid vårdens utformning. Det åligger nämndens handläggare att informera vård- nadshavarna om uppkomna frågor kring vården. En vårdnadshavare ska även beredas möjlighet att framföra sina synpunkter till nämnden. Om det hos nämnden uppkommer fråga angående omplacering av ett fa- miljehemsplacerat barn ska nämnden inleda en utredning. I ärendet om om- placering är vårdnadshavaren part. Av 11 kap. 8 § första stycket SoL och 17 § förvaltningslagen (1986:223) följer att vårdnadshavaren som regel ska under- rättas om utredningsmaterialet och sin rätt att yttra sig över det innan ärendet avgörs. Av utredningen framgår att brev skickades till . med information om att E. skulle besöka ett tilltänkt familjehem dagen därpå och att det kunde bli aktuellt med en omplacering samma vecka. E. besökte familjehemmet , varpå beslut om placering i det hemmet fattades av nämndens ordförande . som beslutet fat- tades fick . per telefon besked om sonens omplacering och ett skriftligt 2 010 /1 1:JO1 beslut skickades till henne. . fick således inte del av utredningen eller tillfälle att yttra sig i saken innan beslut fattades om omplacering. Det finns vissa undantag från kommunikationsskyldigheten. En myndighet får avgöra ett ärende utan att kommunikation har skett bl.a. om avgörandet inte kan skjutas upp (17 § första stycket 4 förvaltningslagen). Såvitt framgår av nämndens remissvar var det angeläget att ett beslut om omplacering fatta- des utan dröjsmål. Omständigheterna var emellertid inte sådana att det inte fanns utrymme att bereda . möjlighet att ta del av utredningen och ge henne tillfälle att yttra sig. Jag är därför kritisk till att så inte skedde. . hade som vårdnadshavare möjlighet att överklaga beslutet om om- placering. Till beslutet om omplacering fanns emellertid inte någon överklagandehänvisning. Av 21 § förvaltningslagen framgår att myn- digheten har en skyldighet att, i förekommande fall, underrätta parten om hur man kan överklaga beslutet. Det är naturligtvis av största vikt att en överkla- gandehänvisning lämnas till beslut som kan överklagas. Nämnden har i sitt remissvar medgett att ett fel har begåtts. Även i denna del förtjänar handlägg- ningen kritik. Jag förutsätter emellertid att felet har uppstått på grund av ett rent förbiseende och finner därför inte skäl att ytterligare uppehålla mig vid saken. Vad sedan gäller handläggningen av frågan om umgängets reglering mel- lan sonen och . vill jag anföra följande. Enligt 14 § första stycket LVU har en socialnämnd ett ansvar för att en un- derårig som vårdas enligt LVU får sitt behov av umgänge med vårdnadshava- ren så långt som möjligt tillgodosett. Frågor som rör umgänget brukar som regel kunna lösas genom att en överenskommelse träffas mellan socialför- valtningen och vårdnadshavaren. är det emellertid inte möjligt att nå en lösning i samförstånd. I ett sådant fall ska begränsningar i umgänget mellan en vårdnadshavare och ett barn som omhändertagits enligt LVU ske i den ordning som anges i 14 § andra stycket LVU. Enligt denna bestämmelse får socialnämnden, om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med vården av den unge, besluta hur den unges umgänge med vårdnadshavaren ska ut- övas. Ett sådant beslut kan enligt 41 § första stycket 3 LVU överklagas. Har ett beslut enligt 14 § LVU inte meddelats finns det inte några lagliga begränsningar för en vårdnadshavare att umgås med sitt barn efter egna öns- kemål. Upprättade umgängesplaner innebär alltså inte någon rättslig begräns- ning av en vårdnadshavares rätt att träffa sitt barn. Från förvaltningens sida måste det emellertid finnas ett visst utrymme för att hävda att de överens- kommelser som träffats ska hållas. Det måste också finnas visst utrymme för att diskutera förändringar beträffande det framtida umgänget innan det fak- tiskt förändras. I ett fall då vårdnadshavaren uppger att han eller hon vill träffa sitt barn of- tare än vad som tidigare överenskommits är det således naturligt att i ett första skede diskutera hur det framtida umgänget ska utformas. Kan förvaltningen och vårdnadshavaren inte enas om en ny umgängesplan, och ett utökat um- gänge bedöms kunna äventyra vården, bör nämnden utreda frågan och däref- ter eventuellt fatta ett beslut i saken. Regleringen har till syfte att säkerställa 2 010 /1 1:JO1 vården av den unge och utredningen ska alltså inriktas på vilket umgänge som är bäst för barnet. . tillställdes i samband med sonens omplacering en skrivelse, date- rad , som bl.a. rörde det framtida umgänget med sonen. Som nämnden anförde i sitt remissvar var skrivelsen formulerad på ett sådant sätt att den gav ett intryck av att umgängesfrågan redan var beslutad. Det synes inte ha förekommit någon diskussion med . om umgäng- et. Detta är särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av att den umgängesre- glering som anges i skrivelsen från väsentligt inskränkte möjligheter att träffa sonen. Nämnden borde ha diskuterat frågan med . före det att skrivelsen sändes över till henne. Under alla förhål- landen skulle . i skrivelsen, på ett tydligt sätt, ha upplysts om att den angivna regleringen var ett förslag och att hon hade möjlighet att komma in med synpunkter. Nämnden kan således inte heller i detta avseende undgå kritik för sin handläggning. Vad som i övrigt framkommit i ärendet föranleder inte någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. 2 010 /1 1:JO1 Lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) Ett LVM-hem verkställde ett beslut om flyttning av en intagen till ett annat LVM-hem enligt 25 § tredje stycket LVM trots att tiden för att överklaga beslutet inte hade gått ut (Dnr 33-2009) I en skrivelse, som kom in till JO , framförde klagomål mot SiS, Renforsens behandlingshem. Han var missnöjd med ett beslut om att han skulle flyttas från Renforsens behand- lingshem till Frösö LVM-hem. Han anförde att han var missnöjd med såväl beslutet i sak som att det dröjt en månad innan han delgavs beslutet. Till anmälan fogade det aktuella överflyttningsbeslutet. JO inhämtade per telefon upplysningar från , biträdande institutionschef vid behandlingshem. Han uppgav att institutionen hade mottagit ett exemplar av den skrivel- se som hade gett in till JO. Skrivelsen, som innefattade ett över- klagande av beslutet om flyttning , skulle vidarebeford- ras till länsrätten . Vid telefonkontakt med Länsrätten i framkom att det till länsrätten inte hade inkommit något överklagande av SiS, Renforsens behandlingshem, beslut . anmälan remitterades därefter till SiS som anmodades att in- komma med yttrande. I remissen angavs att det av yttrandet skulle framgå när underrättades om beslutet och hur hans överklagande hade handlagts. I ett remissvar, som hade beslutats av stf gene- raldirektören , anfördes följande. Som ett led i beredningen av ärendet inom SiS har ärendet remitterats till institutionschefen (institutionschefen) vid Renforsens behand- lingshem (Renforsen), som yttrat sig rörande de omständigheter som anmälan hänför sig till, bilaga 1 (se nedan; JO:s anm.). Juridiska enheten har också begärt in handlingar från Länsrätten i Väster- bottens län (länsrätten) bestående av överklagande, bilaga 2, länsrättens underrättelse, bilaga 3, länsrättens dagboksblad, bilaga 4, samt länsrättens dom, bilaga 5 (bilagorna har utelämnats; JO:s anm.). Av journal framgår bl.a. följande. Han togs in och placerades på Renforsen med stöd av lagen (1988:870) om vård av 2 010 /1 1:JO1 missbrukare i vissa fall, LVM. Beslut enligt 25 § LVM om utskriv- ning/överflyttning till Frösö LVM-hem () fattades . vistades i fängelse den 1 december30 decem- ber 2008 och ankom till med Krimi- nalvårdens transporttjänst. kontaktades av vakthavande på anstalten i , som meddelade att det blivit något fel i kommunikationen och att skulle vistas på häktet i . hämtades av häktespersonal , och han vistades på häktet natten mel- lan den 30 och . Härefter återvände han till . Av institutionschefens yttrande framgår bl.a. följande. fick ett muntligt besked av ansvarig avdelningsföreståndare vid om den planerade överflyttningen till . valde att direkt inställa sig vid en av ett fängelse- straff, istället för att åka till . , i samband med ankomsten till , delgavs han det skriftliga beslutet från . Han skrev inte under beslutet men överklagade det och skickade hand- lingen direkt till länsrätten. Av de handlingar SiS har erhållit från länsrätten framgår bl.a. följande. överklagande kom in till länsrätten första gången, enligt rättens inkomststämpel, . Länsrätten översände därefter överkla- gandeskriften till Renforsen med en underrättelse, daterad . Av länsrättens dagboksblad (mål nr 112-09) framgår att överklagande, beslut och yttrande från SiS inkom till länsrätten . Länsrätten avslog överklagande om överflyttning. Enligt 25 § tredje stycket LVM får SiS besluta att en intagen ska flyttas till ett annat LVM-hem, om det anses lämpligt från vårdsynpunkt. I 36 b § andra stycket LVM anges att beslut om överflyttning enligt 25 § tredje stycket får förordnas att gälla , om det behövs från vårdsyn- punkt. Andra beslut av SiS gäller om inte något annat förordnas. Av /Juridik (2005:2) LVM framgår ifråga om beslut om överflyttning bl.a. följande. Ett beslut om överflyttning får enligt 36 b § LVM förordnas att gälla om det behövs ur vårdsynpunkt. Förord- nas inte detta ska överflyttningen inte verkställas förrän beslutet vunnit laga kraft eller klienten har gett sitt samtycke till överflyttningen. Av samma riktlinjer framgår i fråga om förfarandet när det gäller över- klagbara beslut bl.a. följande. När ett beslut fattas ska det dokumenteras i klientens journal. Ett skriftligt beslut, med motivering, tas ur det klient- och institutionsadministrativa systemet (). Beslutet ges till klienten, som får skriva under att han eller hon har tagit del av det. Längst ner på beslutet finns en överklagandehänvisning, dvs. information om hur klienten ska göra om han eller hon vill överklaga beslutet. För det fall klienten vägrar att skriva under beslutet, ska detta antecknas i journalen. Överklagandetiden börjar då löpa. Har klienten överklagat i rätt tid ska institutionschefen genast sända överklagandet (i original), en kopia på det överklagade beslutet samt övriga handlingar som kan ha betydelse för domstolens bedömning, som t.ex. ett yttrande från institutionschefen om denne anser att ett sådant behövs, till länsrätten. Den länsrätt som ska pröva frågan är den som också prövade frå- gan om vård (47 § LVM). JO har uttalat att tidsrymden för överlämnande till länsrätten inte bör överstiga (JO dnr 1561-1997). Det aktuella beslutet om överflyttning är daterat . Tom- my E. delgavs beslutet först . Delgivningsförsök borde, enligt SiS mening, ha skett omgående. Beslutet hade inte vunnit laga kraft när det verkställdes, och hade inte heller gett sitt samtycke till över- 2 010 /1 1:JO1 Något förordnande om att beslutet skulle gälla hade heller inte fattats. Det förelåg således inte någon rättslig grund att verkställa beslutet . När det gäller överklagande inkom detta från länsrätten till Renforsen . Överklagandet och SiS yttrande inkom till länsrätten först . SiS kan här konstatera att det tog innan länsrätten fick del av handlingarna och att de borde ha överläm- nats tidigare. Av institutionschefens yttrande framgår också att det finns behov av att se över myndighetens databaserade journalföringssystem () när det gäller ett beslut om överflyttning och verkställigheten av detsamma. En sådan översyn har inletts. Till yttrandet fogades en redogörelse som hade upprättats av institutionsche- fen , Renforsens behandlingshem. I den anförde hon följande. Rubricerad klient meddelades muntligt av ansvarig avdelningsfö- reståndare Renforsens behandlingshem om planerad överflyttning till Frösö LVM-hem. Han meddelades även om underlag till detta beslut. Den planerade överflyttningen beslutades ske . I samband med avfärd den aktuella dagen övervägde klienten att åka till innan inställelse vid Kriminalvårdsanstalt, men valde själv att åka direkt till häktet för inställelse och avtjänande av fängelsestraff 2008-12-012008-12- 30. I samband med ankomst till Frösö LVM-hem efter avtjänat fängelsestraff delgavs klienten det skriftliga beslutet om överflyttning. Rutinen när det gäller skriftlig delgivning ser ut på det sättet att klienter delges det skriftliga beslutet vid ankomst till den mottagande institutionen. Anledningen till detta förfarande är att klienter överflyttas i SiS dokumenta- tionssystem och detta kan inte göras förrän klienten lämnat den föregå- ende institutionen och anlänt till den mottagande institutionen. Därmed kan inte beslutet verkställas skriftligt förrän klienten anlänt till den mottagande institutionen. Möjligheten att överklaga gäller efter delgivet beslut. I detta fall innebar möjligheten att överklaga och . Renforsens behandlingshem har således givit utrymme för möjlighe- ten till överklagande från det skriftliga delgivningstillfället enligt ovan. Det skriftliga överklagandet från klienten skickades direkt till Länsrätten i . Renforsens behandlingshem erhöll således inte någon skriftlig över- klagan direkt från klienten. Länsrätten översände i sin tur en kopia av över- klagandet till Renforsens behandlingshem. Kopian anlände med en anmodan om ett yttrande i ärendet, vilket de erhöll . En kopia av yttrandet skickades till klienten, Tillsynsenheten SiS samt JO. bereddes tillfälle att yttra sig över SiS:s yttrande. I ett beslut anförde JO följande. SiS får enligt 25 § tredje stycket LVM besluta att en intagen ska flyttas till ett annat LVM-hem om det anses lämpligt från vårdsynpunkt. SiS får förordna att ett sådant beslut ska gälla (36 b § andra stycket LVM). Ett beslut om överflyttning av en intagen får överklagas till förvaltningsdomstol (44 § första stycket 1 LVM). 2 010 /1 1:JO1