frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — Mittengruppen ansåg att det var ett betydande hinder att det inte finns ett gemensamt nordiskt tillvägagångssätt i denna fråga med tanke på den fria rörligheten och idén om ett gränslöst . Efter en remissomgång kom utskottet fram till att det inte var nödvändigt med ett gemensamt personnummersystem; däremot borde enskilda personnummer kunna användas på lika grund i alla nordiska länder. Medborgar- och konsumentutskottet föreslog därför att skulle rekommendera de nordiska ländernas regeringar att säkra en koordinering av de nationella personregistreringssystemen så att nordiska medborgare kan använda det nationella personnumret under tillfällig vistelse i andra nordiska länder på samma sätt som värdlandets personnummer (rekommendation nr 11/2009). skulle även rekommendera att undersöka möjligheten att utveckla ett identifieringssystem för Internethandel så att företag kan hämta in information om personnummer för att på så sätt säkra identiteten (rekommendation nr 12/2009). Medborgar- och konsumentutskottet hade arbetat fram ett förslag om ett konsumentpolitiskt nätverk. har och diskuterat om det nordiska samarbetet fortsättningsvis ska omfatta konsumentpolitik. I samband med struktur- och moderniseringsarbetet 2005 beslöt ministerrådet att lägga ned konsumentministerrådet trots att var starkt emot beslutet. Medborgar- och konsumentutskottet har trots detta behandlat konsumentpolitiska ärenden och därmed försökt få konsumentpolitik tillbaka på dagordningen. Till följd av detta föreslog utskottet att skulle rekommendera att skapa ett nordiskt nätverk med representanter från organisationer, föreningar, myndigheter och näringsliv med kunskap om konsumentpolitik. Syftet med nätverket är att finna lösningar på konsumentpolitiska gränshinder, att koordinera nationell konsumentlagstiftning samt att stärka rättigheterna i . Av rekommendationen framgår även att man vill upprätta ett projekt med syfte att stötta konsumentnätverket, så att nätverket har möjlighet att ordna möten och konferenser (rekommendation nr 28/2009). Medborgar- och konsumentutskottet kommer att arbeta främst med konsumentpolitik men även med kriminalärenden, självstyre och självständighet samt med att följa upp migrationsfrågor. Utskottets sommarmöte förläggs till för att följa upp tidigare studier av minoriteters levnadsvillkor i och få inblick i erfarenheter av det nya självstyret. Ämnet trafficking kommer fortsatt att bevakas. miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur, jord- och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Utskottet arbetar särskilt med att bibehålla och utveckla miljömedvetenheten i . Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Det nordiska samarbetet bygger på principen om största gemensamma nämnare; det land som har den högsta ambitionen för miljöarbetet används som måttstock i avsikt att få genomslag för nordisk miljöpolitik internationellt och särskilt i EU. Svenska medlemmar har varit (), () och (). Fokus har legat på , revisionen av EU:s fiskepolitik, medborgarnas engagemang i miljö- och klimatarbetet, biodiversitet, genomförandet av Helcoms Östersjöhandlingsplan (BSAP) samt energi- och transportpolitik. Utskottet har sambehandlat ett antal medlemsförslag med näringsutskottet. Miljö- och naturresursutskottet behandlade ett förslag väckt av den socialdemokratiska gruppen om en gemensam nordisk artdatabank i kampen för att stoppa utrotningen av djur- och växtarter. I förslaget anförs att utrotningen av arter sker dels som en naturlig process, dels på grund av mänskliga aktiviteter och att det sker med ökande hastighet. Även problemet med spridning av främmande arter till den nordiska biologiska mångfalden nämns i förslaget. Förslagsställarna anser att det bör undersökas om en nordisk samordning av rödlistning och databaser skulle stärka arbetet för att bevara mångfalden i naturen. Utskottet uttalar i sitt betänkande över förslaget uppskattning över det arbete som utförs i med att utväxla synpunkter om de nordiska ländernas insatser för att skydda den biologiska mångfalden. Dessutom säger utskottet att man är medveten om att övervakningen av biodiversiteten är en nationell angelägenhet som kräver internationellt samarbete och att de nordiska länderna aktivt deltar i såväl det europeiska som det globala samarbetet. Utskottet anser dock att man kan ha stor nytta av att samarbeta närmare inom i dessa frågor dels genom att tillsammans påverka internationella institutioner, dels genom metodutveckling och implementering av internationella förpliktelser (framställning nr 1/2009). Miljö- och naturresursutskottet har tillsammans med presidiet behandlat två medlemsförslag om en miljöpolicy för och . Detta finns redovisat under avsnittet om presidiets verksamhet (framställning nr 2/2009). Den vänstersocialistiska gröna gruppen väckte ett medlemsförslag om vindkraftverksparker i . I förslaget hänvisar förslagsställarna till det pågående arbetet med att utveckla den förnybara energin och att det nu är tekniskt möjligt att bygga vindkraftverk till havs och därmed utnyttja de stora vindresurserna där. Särskilt pekar förslagsställarna på att både och har långtgående planer på detta och att igångsatt ett utredningsarbete för att utreda potentialen för vindkraftverk till havs. Förslagsställarna anför också att ett internationellt samarbete om detta skulle stärka energiförsörjningssäkerheten i och kunna användas i den generella elöverföringen mellan , och övriga . Förslagsställarna föreslår därför att bör utreda potentialerna för energiproduktion genom vindkraftverksparker till havs och möjligheterna att etablera elöverföring från dessa både mot öst och mot väst, att koppla samman elnäten i och i de baltiska länderna samt att presentera dessa möjligheter före i . Utskottet understödde intentionerna i medlemsförslaget och betonade att vindkraftverk är en viktig källa för förnybar energi samt att en utbyggnad av vindkraftverk till havs innebär en rad fördelar, såväl för att öka mängden förnybar energi som för att säkra ett större och bättre fungerande ledningsnät i regionen. Utskottet ansåg att man bör utveckla potentialerna genom ett målinriktat samarbete mellan intresserade myndigheter och nätoperatörer i länderna runt . bör ta initiativ till ett sådant utredningsarbete som bygger vidare på Kriegers-Flak-erfarenheterna. bör i samarbete med Basrec och via bilaterala kontakter involvera intressenter från de övriga (framställning nr 4/2009). Miljö- och naturresursutskottet har även deltagit i den parlamentariska arbetsgrupp om energi och klimat där denna fråga var en av huvudkonklusionerna. Förbättrad reparationsberedskap i det nordiska elnätet Miljö- och naturresursutskottet har behandlat ett medlemsförslag som lagts fram av den socialdemokratiska gruppen om bättre reparationsberedskap i det nordiska elnätet. Förslagsställarna fastslår vikten av stabil och tillräcklig elförsörjning i våra moderna samhällen och hänvisar till den gemensamma elmarknaden mellan , , och där elkraft produceras i ett nordiskt land och distribueras till andra nordiska länder. Detta beroende av varandras elproduktion ökar också sårbarheten för att ett större elavbrott i ett land också påverkar de andra. I förslaget hänvisas till att parallella rapporter från de danska, norska och finska riksrevisionerna samt dokumentation från den svenska pekat på att det inte finns etablerade system för att hantera internationella krissituationer av sådan art. Förslagsställarna anser därför att bör ta initiativ till att utarbeta gemensamma nordiska risk- och sårbarhetsanalyser för att etablera riktlinjer för beredskap och utväxling av reparationsresurser. Utskottet instämmer i att förslagsställarna pekar på viktiga problemställningar vid den fortsatta utvecklingen av det nordiska elnätet. Utskottet välkomnar att riksrevisionernas påpekande om behovet av ett nordiskt gränsöverskridande samarbete om beredskapsplanering och reparationsberedskap för elsektorn har fått ett konstruktivt mottagande av myndigheterna i de involverade länderna, och att arbete inletts i Nordisk Beredskapsforum för att följa upp detta. Vidare pekar utskottet på att om samnordiska risk- och säkerhetsanalyser för det nordiska elsystemet genomförts. Utskottet ansåg att det finns goda skäl att följa utvecklingen i beredskapssamarbetet noga samt att det vid planeringen av större ändringar i de framtida elsystemen bör övervägas om de planerade ändringarna i tillräckligt hög grad bidrar till att reducera sårbarheten och öka robustheten i systemet. Utskottet föreslog ett nordiskt samarbete kring utbyggnaden av beredskapsplanläggningen och reparationsberedskapen för den nordiska elsektorn. Utskottet föreslog vidare att denna beredskap tydligare bör förankras hos myndigheterna och att det bör fastställas nationella mål för arbetet (framställning nr 5/2009). Resursvänligt fiske och förbud mot dumpning av fisk Miljö- och naturresursutskottet har behandlat den socialdemokratiska gruppens medlemsförslag om mer resursvänligt fiske och förbud mot dumpning av fisk. I förslaget anförs att många fiskarter är under hård press på grund av överfiske, illegalt fiske, dålig reglering och kontroll samt dumpning. I medlemsförslaget framförs vidare att särskilt utpekade områden bör stängas för fiske och att kontrollmöjligheterna bör öka både på havet och i hamnarna. Regler bör införas om att all fångst måste föras i land, och enskilda fiskefartyg bör åläggas att dokumentera kvotunderlaget för all fisk som finns ombord. I förslaget redovisas skillnaderna mellan förvaltningsprinciperna i EU:s gemensamma fiskepolitik och de nordiska ländernas och de självstyrande områdenas egen fiskepolitik. Utskottet instämde i förslagsställarnas önskan om en fiskepolitik som säkrar ett lönsamt fiske och styrs av regleringar som säkrar ett hållbart utnyttjande av resurserna i förhållande till beståndens storlek och livsbetingelser. Utskottet pekade också på att EU:s fiskepolitik är av stor betydelse i det nordiska fiskesamarbetet eftersom det påverkar fisket i alla länder oavsett anknytning till EU. Utskottet ansåg även att det under den pågående revisionen av EU:s fiskepolitik finns goda möjligheter för de nordiska länderna att, var för sig och tillsammans, påverka politiken i positiv riktning. Särskilt bör man understödja en högre grad av regionaliserad förvaltning av fisket i de olika havsområdena och en förändring av de delar av politiken som innebär dumpning av stora mängder fisk i havet. De nordiska ländernas regeringar uppmanas att kräva en omedelbar avveckling eller omformulering av och att det i förbindelse med arbetet med EU:s kommande Östersjöstrategi införs ett stopp för dumpning av fisk i (rekommendation nr 9/2009). Utskottet har i ett brev (remissvar) till kommenterat grönboken om fiskereformen. I brevet yrkades att europeiskt fiske bör bygga på principer om ekosystembaserad fiskeförvaltning och att fiskepolitiken bör vara såväl ekologiskt och ekonomiskt som socialt hållbar. För att den ska kunna uppfylla dessa principer måste det införas beståndsspecifika begränsningar; stark kritik framfördes mot ordningen med landningskvoter. Utskottet stödde förslaget om regional styrning av fisket och yrkade på införande av ett effektivt kontrollsystem. Vidare stödde utskottet förslaget att säkra medlemsländernas möjligheter att upprätthålla kustfiske. Nordiska ministerrådets handlingsprogram för energiområdet, 20102013 inkom till med ett förslag om ett handlingsprogram för energiområdet 20102013. Handlingsprogrammet bygger på den tidigare handlingsplanen för det nordiska energisamarbetet 20062009. Det nya programmet fokuserar på sex ämnen: Från gemensam till gränslös elmarknad, med ett mål att öka harmoniseringen av den nordiska elmarknaden Hållbar energi, med ett mål att öka andelen förnybar energi i energisystemen Energieffektivisering, med ett mål att säkra ett effektivt utnyttjande av energiresurserna samt att öka effektiviteten i och utveckla gröna drivmedel till transportsektorn Forskning och teknologiutveckling, med ett mål att bidra till utveckling av innovativa energiteknologier Miljö- och naturutskottet anförde i sitt betänkande över förslaget att målsättningarna är välgrundade och noterade att ministerrådet delar ett stort antal prioriteringar med utskottet, vilka uttryckts i tidigare rådsrekommendationer. Vad avser den gränslösa elmarknaden välkomnade utskottet att det ska vara den samhällsekonomiska nyttan ur ett nordiskt perspektiv som ska avgöra kommande investeringar i ledningsnätet. Utskottet pekade vidare på tidigare rekommendationer om att stärka integreringen av det baltiska och det nordiska elnätet. Utskottet efterfrågade ett samarbete för att öka användningen av förnybar energi i transportsektorn då utskottet ansåg att endast tillgången till sådan energi inte är tillräckligt för att justera transportpolitiken i klimatvänlig riktning. Utskottet stödde handlingsprogrammets målsättning om nordiskt samarbete för att öka energieffektiviteten och noterade att även den offentliga sektorn ska fungera som förebild för utvecklingen med en mera energieffektiv bygg- och bostadssektor. Utskottet understödde förslagen om glest befolkade områden, forskning och teknologiutveckling samt internationellt samarbete. Utskottet rekommenderade ministerrådet att säkra ett samarbete mellan de nordiska länderna om att på det mest miljöeffektiva sättet rikta ländernas krispaket mot initiativ som reducerar utsläppet av klimatgaser på både kort och lång sikt, att genomföra konkreta samarbetsprojekt vid implementeringen av EU:s direktiv för förnybar energi, bl.a. att undersöka möjligheterna för ett grönt elcertifikat, samt att stärka det regionala energisamarbetet i i enlighet med rekommendationerna från den 18:e parlamentariska (rekommendation nr 13/2009). Övriga förslag som utskottet behandlat Utskottet har även behandlat medlemsförslag om en nordisk satsning på forskning och utveckling av toriumenergi och om utvecklandet av en nordisk rovdjursportal och en gemensam nordisk elcertifikatsmarknad. Utskottet har föreslagit att rådet inte företar sig något med anledning av medlemsförslagen. Miljö- och naturutskottet kommer fortsätta följa upp revideringen av EU:s fiskepolitik och Helcoms Östersjöhandlingsplan (BSAP) samt att i samarbete med näringsutskott arbeta vidare med frågan om ett nordiskt eller internationellt pantsystem för flaskor och burkar. Vidare kommer utskottet att fokusera på ramarna för exploatering av naturresurser i , den biologiska mångfalden samt uppföljning av klimat-, energi- och transportpolitiken. behandlar ramvillkoren för ekonomi, produktion och handel, inklusive fri rörlighet på marknaden och arbetsmarknaden i samt avlägsnande av gränshinder. Utskottet arbetar även med frågor som rör regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmiljö samt infrastruktur, kommunikation och IT. Svenska medlemmar har varit (), ordförande i utskottet, (), () och (). har haft ett nära samarbete med övriga utskott inom i ett antal frågor. Prioriterade områden har varit regionalpolitik i med särskilt fokus på gränshinder inom näringspolitikområdet, innovationspolitik med särskild inriktning på kreativa industrier (KreaNord-arbetsgruppen), globalisering och klimatförändringar ur ett näringsperspektiv med särskilt fokus på infrastruktur- och transportpolitikens konsekvenser för samhället samt förutsättningarna för ett nordiskt pant- och retursystem. Vidare har utskottet följt arbetet med Corporate Social Responsability och relevanta EU-frågor samt nära följt utvecklingen i . Medarbetar- och användardriven innovation inom den nordiska globaliseringsstrategin De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har tillsammans med den vänstersocialistiska gröna gruppens ledamöter lagt fram ett förslag om att som en del av den nordiska globaliseringsstrategin utarbetar en nordisk handlingsplan för medarbetar- och användardriven innovation. I förslaget pekas bl.a. på att Nordiska ministerrådets näringspolitiska samarbetsprogram för 20062010 understryker vikten av att rikta särskild uppmärksamhet på användardriven innovation. Vidare påpekas behovet av att en handlingsplan utarbetas som kan främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte för att skapa en arbetskultur för medarbetar- och användardriven innovation. Förslagsställarna pekar även på behovet av att anpassa sig till den nya finansiella situationen och de konsekvenser denna får för näringsliv och arbetsmarknad. konstaterar i sitt betänkande över förslaget att medarbetar- och användardriven innovation är ett relativt nytt område som är under stark utveckling och kan inspirera verksamheter både inom privat och offentlig sektor till utveckling av nya produkter och tjänster. Utskottet hänvisar till Nordic Innovation Monitor 2009, som presenterades vid Globaliseringsforum 2009 på , som påvisar att drivkraften för innovation inom verksamheter skiftat från teknologiutveckling och kostnadseffektivisering i riktning mot en förståelse för hur problem för användare (konsumenter) kan lösas genom att involvera medarbetare och användare (konsumenter) i processen. Utskottet konstaterar att det pågår arbete inom området bl.a. inom ramen för det nordiska toppforskningsinitiativet (TFI). Vidare konstaterar utskottet att arbetar med att inom globaliseringsstrategin igångsätta ett treårigt forskningsprogram om användardriven innovation och även avser att dra igång en globaliseringssatsning inom välfärds- och hälsoområdet som har ett tydligt underifrånperspektiv där användarna står i centrum och att dessa projekt bör tas med i en handlingsplan. Utskottet anser att det finns för lite kunskap och erfarenheter för att lägga fram en gemensam nordisk handlingsplan på området innan ytterligare forskning och kunskapsinhämtning genomförts. Utskottet instämmer med förslagsställarna i fråga om behovet av att en handlingsplan utarbetas som kan främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte för att skapa en arbetsplatskultur för medarbetar- och användardriven innovation. Genom att ytterligare utveckla kompetens och policyfrågor inom detta område och tillämpa dessa i en gemensam nordisk handlingsplan kan de nordiska länderna identifiera nya behov som kan ligga till grund för en plattform för nya lösningar och produkter. konkluderade att inom den gemensamma nordiska handlingsplanen för innovations- och näringspolitik 20102013 bör fokusera på ett stärkt samspel mellan näringsliv, forskare, användare (konsumenter) och producenter. Detta samspel bör omfatta erfarenheter och utvecklingspotential för medarbetar- och användardriven innovation med särskilt fokus på utveckling av bättre välfärdstjänster och klimat- och energilösningar. Vidare bör rådet fastlägga behov av och möjligheter för medarbetar- och användardriven innovation samt påbörja forskningssamarbete i inom specifika områden för detta. I samarbete med arbetsmarknadens parter bör rådet också bidra till att utveckla möjligheterna för en kultur på nordiska arbetsplatser som främjar medarbetar- och användardriven innovation (framställning nr 7/2009). Kompetensbank inom miljö och energi De socialdemokratiska ledamöterna i näringsutskottet har lagt fram ett medlemsförslag om att bör ta initiativ till att upprätta en kompetensbank med en gemensam nordisk översikt över forskning och satsningar inom miljö och energi. I förslaget hänvisas till en rapport utgiven av Nordiska innovationscentret 2007 som visar att allt fler verksamheter ser möjligheterna med resurser inom forskning och innovation men att det framför allt är de stora forskningsinriktade verksamheterna som utnyttjar den nordiska marknaden för kunskap. Förslagsställarna anser att detta är satsningsområden i alla de nordiska länderna och att en kompetensbank kan ge nordiska verksamheter en samlad överblick. konstaterade vid sin behandling av förslaget att som region behöver öka takten i omställningen till ett kunskapssamhälle om man ska kunna möta de globala och demografiska utmaningar som de nordiska länderna står inför. konkurrenskraft bör framöver baseras på ett utbyte av kunskapsintensiva varor och tjänster, och de nordiska länderna bör skapa världsledande miljöer för att dra till sig personer och företag där det finns unika möjligheter och förutsättningar att bygga upp nya kunskaper. Utskottet hänvisar till det nordiska toppforskningsinitiativet (TFI) och pekar på vikten av att den kunskap och kompetens som byggs upp inom programmet görs tillgänglig för användare ute i det civila samhället. Toppforskningsinitiativets första fas inriktar sig mot miljö-, klimat- och energiforskning och är därför ett utmärkt exempel för att skapa ett experimentarium för utveckling av nya verktyg, begrepp och lösningar med nordiskt fokus på den femte friheten som bl.a. grundar sig på att uppmuntra öppen tillgång till kunskap och öppen innovation. Utskottet pekar vidare på miljöministrarnas uttalande om att bör stärka sin roll som global föregångare när det gäller klimatvänlig teknologi, vilket utskottet ser som ett utmärkt exempel på hur spridning av kunskap via forskning inom t.ex. TFI kan medverka till att skapa tillväxt. Mot bakgrund av detta ansåg utskottet att förslagets ursprungliga idé om att skapa en kompetensbank inom energi och miljö bör breddas till att gälla ett arbete om spridning av kunskap på ett mer generellt plan. konkluderade i en rekommendation till att ett fullskaleprojekt som utvecklar modeller för vidare spridning av forskningsresultat inom EU och EES betraktas som en del av toppforskningsinitiativet för att skapa fri tillgång till forskningsresultat där kan vara en föregångsregion inom EU och EES (rekommendation nr 14/2009). har behandlat ett förslag om ett nordiskt rymdpolitiskt samarbete som lagts fram av den socialdemokratiska gruppen. I förslaget hänvisas till att satt som mål att skapa en bredare beredskap för och övervakning av sjötransporter i , och förslagsställarna anser att frågan ur ett näringspolitiskt perspektiv även bör få större uppmärksamhet i . Vidare pekar förslagsställarna på att det finns goda möjligheter för nordiskt näringsliv inom rymdteknologin och att länderna genom att samarbeta har bättre möjligheter att få genomslag för sina prioriteringar på den europeiska nivån. Förslagsställarna framför att det är önskvärt att i högre grad än nu dela tillgängliga data mellan de nordiska länderna och efterfrågar ett nordiskt beslut om ett nordiskt satellitsystem i polär bana med hänvisning till förslag i Stoltenbergrapporten. Som ett led i behandlingen av ärendet besökte näringsutskottet Space Center i i samband med sitt sommarmöte. Det framgick att det länge funnits ett gott nordiskt samarbete på området men att det fanns anledning att förnya och förstärka detta. Utskottet pekade på att den infrastruktur som är nödvändig för att öka samarbetet på rymdforskningsområdet redan finns. Vidare underströk utskottet vikten av en gemensam nordisk övervakning av de polära eller arktiska områdena och ansåg att även miljöaspekterna bör beaktas mot bakgrund av den ökande fartygstrafiken. Utskottet hänvisade behandlingen av förslaget om ett gemensamt satellitövervakningssystem till presidiet mot bakgrund av att presidiet bett om en redogörelse från utrikesministrarna om behandlingen av förslagen i Stoltenbergrapporten. konklusion var att bör ta initiativ till en ökad satsning på rymdverksamheten, inklusive en FoU-insats, för att utveckla bättre miljö- och resursövervakning i den nordliga regionen och . Enligt utskottet bör rådet också ta initiativ till bättre koordinering och utvärdering av aktiviteterna. Vidare bör data från övervakningen göras tillgängliga mellan de nordiska länderna i högre grad än vad som sker (rekommendation nr 17/2009).