frsrdg · GX04RRS10 · 2010-02-17 00:00:00 — styrelses redogörelse om årsredovisning överlämnar härmed årsredovisning . Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för ska styrelsen besluta om årsredovisning för myndigheten. Årsredovisningen har vid sammanträdet fastställts av styrelsen. Följande ledamöter deltog i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och (). 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 1214 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2002:1023) med instruktion för Lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag fattar beslut om årsredovisning enligt lagen (2002:1023) med instruktion för . årsredovisning undertecknas i enlighet med 7 kap. 5 § i föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och med hänvisning till förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag av myndighetens ledning. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för leds myndigheten av riksrevisorerna. Väsentliga ekonomiska händelser under året11 Styrelsens behandling av granskningarna33 Sjukfrånvaro och åtgärder för att förebygga ohälsa38 Sammanställning över väsentliga uppgifter40 Uppgifter om styrelseledamöter, suppleanter och ledande befattningshavare56 Vår övergripande bedömning av verksamhet är att vi nått våra mål inom samtliga verksamhetsgrenar. Effektivitetsrevisionen har i huvudsak bedrivits inom ramen för de granskningsstrategier som vi planerat, och rapporterna har motsvarat de kvalitetskrav som formulerats. har slutfört 30 effektivitetsgranskningar. Den årliga revisionen har bedrivits enligt god sed, och vi har avlämnat våra revisionsberättelser . Vi har preciserat inriktningen av den årliga revisionen i enlighet med internationella standarder och tydliggjort att vår uppgift är att granska om årsredovisningen är rättvisande. har utvecklat kvalitetsarbetet inom granskningsverksamheten. Det internationella utvecklingssamarbetet har bestått av åtta olika projekt. har genomfört ett antal aktiviteter som i stort sett följt fastställda planer. I syfte att utveckla uppföljningen har en enkät riktats till samtliga samarbetspartner. Vår samlade bedömning är att verksamheten bidragit till en utveckling som stärkt revisionsmyndigheternas kapacitet och bidragit till att förstärka parlamentens kontrollmakt. Vi riksrevisorer har beslutat om en ny indelning av verksamheten. En nyhet är att grenen Omvärldsriktad verksamhet fastställts. Denna gren syftar till att öka verkningsgraden av revisionens arbete. Det innebär bland annat att vi arbetat för att riksdag och regering ska ha god kunskap om våra resultat men också att vi aktivt medverkar, såväl nationellt som internationellt, till att utveckla revisionens roll och metoder. Inom ramen för detta har bland annat ett antal konferenser och seminarier genomförts. Därutöver har vi vidareutvecklat uppföljningen av revisionens iakttagelser. Vi ser att det vi gör används och kommer till nytta. Medborgarnas insyn i och nytta av den statliga verksamheten ökar. Efter de besparingar som genomfördes stod ekonomiskt sett väl . innebar åtgärderna att det fanns ett betydande rekryteringsbehov . kännetecknades därför av stora insatser på nyrekrytering och kompetenshöjning. En utveckling har varit att öka antalet disputerade medarbetare. Med en fullt bemannad organisation och en tydlig prioritering av granskningsverksamheten kunde vi genomföra den planerade granskningen. Konsekvensen blev emellertid att ett stort antal granskningar kunde slutföras först under slutet av året. Det fanns vidare vid ingången av året ett visst uppdämt behov av olika investeringar och utvecklingsinsatser. Sammantaget har detta inneburit att de gemensamma kostnaderna ökat något jämfört . Vi har också i högre utsträckning utnyttjat extern kompetens, det gäller såväl kompetens i universitet och högskolor som samarbetar med som konsulter som stödjer både kärnverksamhet och stödverksamhet. Styrningen i myndigheten har utvecklats. Ett arbete som syftar till att ytterligare stärka den interna styrningen och kontrollen i myndigheten har påbörjats. Som ett led i detta har målen tydliggjorts och riskanalyser har genomförts. De administrativa processerna inom myndigheten ses över och ska bli ännu effektivare. har uppföljningen av riksrevisionsreformen slutförts. Förslaget om ändrade rapporteringsvägar för effektivitetsrevisionen befäster den oberoende revisionens roll som en del av kontrollmakt. En viktig uppgift framöver är att anpassa vår verksamhet till de eventuella kommande förändringarna så att och utskotten får största möjliga nytta av revisionen. har , , lämnat sin befattning som riksrevisor. När vi riksrevisorer summerar det gångna året är vi nöjda. Resultatet av verksamheten är våra medarbetares förtjänst. Vi vill därför i detta förord rikta ett varmt tack till dem för deras stora engagemang, beredvillighet att verka utifrån ett helhetsperspektiv och mycket goda arbetsinsatser . är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. ska genom oberoende revision bidra till demokratisk insyn och medverka till god resurshushållning och effektiv förvaltning i staten. ska granska myndigheternas årsredovisningar (årlig revision) och genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . ändrades verksamhetsindelning till fyra verksamhetsgrenar. Förutom verksamhetsgrenarna Årlig revision och Effektivitetsrevision utgör nu det Internationella utvecklingssamarbetet en verksamhetsgren. Utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras över ett eget anslag. Inom ramen för den omvärldsriktade verksamheten redovisas prestationer som syftar till att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt samt att öka genomslaget av verksamhet. Det kan gälla mötes- och seminarieverksamhet kring resultatet av en eller flera granskningar eller frågor om offentlig revision såväl som deltagande i internationella revisionsuppdrag. Årsredovisningen följer denna indelning. Med anledning av den nya verksamhetsstrukturen har jämförelsetalen från föregående år fördelats om, varför en jämförelse med årsredovisningen inte i alla delar är möjlig. nådde ett tillfredställande resultat inom samtliga av sina verksamhetsgrenar. Inom effektivitetsrevisionen slutfördes 30 effektivitetsgranskningar. Granskningen utfördes huvudsakligen inom ramen för nio granskningsstrategier. Den årliga revisionen av årsredovisningar genomfördes enligt god sed, och samtliga 286 revisionsberättelser lämnades i rätt tid. Revisorsintyg lämnades i förekommande fall avseende myndigheternas delårsrapport. Inom internationella utvecklingssamarbete genomfördes planerade aktiviteter i stort enligt plan och fastställd inriktning. Den omvärldsriktade verksamheten ökade i omfattning, dels genom nya uppdrag inom ramen för den internationella organisationen för högre revisionsorgan (INTOSAI), dels genom ökade kommunikationsinsatser i anslutning till genomförda granskningar. fanns det efter de ekonomiska besparingarna , ett stort behov av rekrytering och kompetenshöjning. Stora insatser har också genomförts för att säkerställa nödvändig kompetens, inte bara genom ett ökat antal anställda utan också genom ett större inslag av extern kompetens. Det gäller såväl kompetens i universitet och högskolor som samarbetar med som konsulter. Granskningsverksamheten har varit prioriterad. har också flera investeringar och utvecklingsinsatser genomförts som inte kunde genomföras . Sammantaget har detta inneburit att de gemensamma kostnaderna har ökat något. har inom samtliga verksamhetsgrenar fortsatt utvecklingen av kvalitetsinsatserna. Inom effektivitetsrevisionen har en studie genomförts i samarbete med med syftet att få till stånd en extern bedömning av kvaliteten i granskningsrapporterna och hur kvaliteten utvecklas . En första genomgång av ett antal granskningsrapporter visade att dessa lever upp kvalitetskraven. Studien gav även värdefulla erfarenheter för den fortsatta utvecklingen av ett system för extern kvalitetsbedömning av rapporter. Inom den årliga revisionen genomfördes en anpassning av vägledningar och kvalitetsarbete till nya internationella standarder. Här har också tydliggjorts att granskningen ska avse om årsredovisningen är rättvisande. En större enkätundersökning om hur de granskade myndigheterna uppfattar kvaliteten i den årliga revisionen genomfördes med ett gott resultat. Inom det internationella utvecklingssamarbetet har enkäter riktats till samtliga av samarbetspartner med syftet att bedöma resultatet av samarbetsprojekten och insatser inom ramen för dessa. Samtliga samarbetspartner har uttryckt sig positivt om samarbetet med . Inom den omvärldsinriktade verksamheten har insatserna ökat såväl nationellt som internationellt för att utveckla men också sprida kunskap om revisionens roll och metoder. Uppföljningen av genomslaget av revisionens iakttagelser har vidareutvecklats. För att ytterligare stärka den interna styrningen och kontrollen i myndigheten har målen för verksamheten tydliggjorts och riskanalyser genomförts. Ett projekt påbörjades för att ytterligare effektivisera myndighetens administrativa processer. I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar och väsentliga händelser avseende finansiering, kostnader och anslag. Diagrammet nedan visar nettokostnader per verksamhetsgren. Diagram 1: Nettokostnader per verksamhetsgren, tkr Verksamhetens kostnader inklusive transfereringar uppgår till 322 (310). Tabellen nedan visar verksamheten exklusive transfereringar. Tabell 1: Verksamhetens kostnader och andra intäkter än anslag och inkomsttitel, 20092007, tkr Alla verksamhetsgrenar, förutom internationellt utvecklingssamarbete, har ett högre utfall än föregående år. Ökningen av kostnaderna beror dels på ett högre nyttjande av extern kompetens inom kärnverksamheten, dels på konsultkostnader inom administrationen. Ökningen av konsultkostnader inom administrationen är ett resultat av ett uppdämt behov som uppstått under föregående år. Detta består till största delen av uppgraderingar och uppdateringar av befintliga IT-system med tillhörande skriftliga dokument samt ökade rekryteringskostnader. Andra intäkter än anslag avser bidrag från , avgiftsintäkter från internationell uppdragsverksamhet samt finansiella intäkter. Årets anvisade medel för anslag 1:15 uppgick till . Beaktat det ingående anslagssparandet och indragningen av övergångseffekt var det disponibla beloppet . Anslagsförbrukningen uppgick till , motsvarande av det totala disponibla beloppet. Det samlade anslagssparandet på förvaltningsanslaget uppgår till . Årets anvisade medel för anslag 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Anslagsförbrukningen uppgick till 37,5miljoner kronor, vilket motsvarar av de disponibla medlen om . har för detta anslag beslutat att föra bort anslagssparandet, som översteg av anslaget, som indragning av anslagsbelopp. Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning I enlighet med regeringens beslut (Fi 2009/4428) har belastat, det under utgiftsområde 26 uppförda anslaget 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning, med övergångseffekten . Detta motsvarar de kostnader som, per sista , inte hade resulterat i en utgift och därmed inte var anslagsavräknade. För perioden 20092013 uppgick övergångseffekten till , varav härrör sig till 2009. Övergångseffekten motsvarar den beslutade indragning på anslag 1:15 . Årets effekt av kostnadsmässig avräkning Effekten av kostnadsmässig anslagsavräkning påverkar årets anslagsförbrukning, med hela kostnaden för årets periodiseringar och avsättningar. uppgår delpensioner, semesterlöneskuld samt övriga avsättningar för personalrelaterade kostnader till . Nettoeffekten på årets resultat är . Kostnadsmässig avräkning resulterar i att hela effekten av exempelvis personalrelaterade beslut om delpensioner, uppsägningar eller omstruktureringar hädanefter påverkar utfallet det år beslutet fattas istället för under de år beslutet avser. Detta medför att påverkan på det årliga ekonomiska utrymmet måste beaktas i större utsträckning . pågår en översyn av rutiner och principer för personalrelaterade beslut m.m. Reglering av ett ackumulerat avgiftsöverskott från I samband med att verksamhet startade överfördes en ingående balans om avseende ett ackumulerat avgiftsöverskott från avgiftsfinansierade internationella uppdragsverksamhet. Den ingående balansen bestod av kundfordringar, förskott till anställda, likvida medel från utländska bankkonton m.m. har sedan starten av myndigheten inte haft behov av dessa medel, varför en reglering av överskottet nu har skett mot statsbudgeten. Regleringen påverkar inte myndighetens anslagsavräkning. Målet för verksamhetsgrenen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisning för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. har vidare fastställt följande mål för granskningsverksamheten. Granskningsverksamhetens inriktning är relevant och intressant. Granskningsverksamheten håller hög kvalitet. Granskningsverksamheten når hög verkningsgrad. Den årliga revisionen av årsredovisningar som slutfördes har genomförts enligt god revisionssed. Samtliga revisionsberättelser lämnades . nådde de fastställda målen för den årliga revisionen. Den årliga revisionen inriktas enligt god revisionssed mot områden där det finns en risk för väsentliga fel i årsredovisningen. God revisionssed innebär också att revisionen ska dokumenteras så att en annan revisor kan förstå slutsatserna och att tidigare brister följs upp. Fel och brister ska rapporteras till relevant nivå i den granskade myndigheten så att de kan åtgärdas. Väsentliga fel som inte har åtgärdats och inte heller framgår av årsredovisningen på ett sådant sätt att den ger en rättvisande bild anges i revisionsberättelsen som en invändning. inriktades granskningen av årsredovisningar bl.a. på hur myndigheterna lyckats anpassa sig till det nya regelverket om intern styrning och kontroll. Den pågående granskningen av årsredovisningar avser bl.a. hur myndigheterna anpassat sig till kostnadsmässig anslagsavräkning samt konsekvenser av ett nytt regelverk för resultatredovisning. genomförde ett antal olika aktiviteter inom den årliga revisionen för att säkerställa att granskningen genomförs enligt god revisionssed. Dessa aktiviteter baseras på internationella revisionsstandarder (ISSAI). Utöver den kvalitetssäkring som sker inom respektive revisionsteam utförs fyra olika typer av kvalitetssäkringsåtgärder: En utsedd kvalitetssäkrare har löpande kontakter med den ansvarige revisorn för större revisionsobjekt. Syftet är att dels ge stöd, dels påpeka eventuella avsteg från god revisionssed så att de kan åtgärdas. Ett särskilt kvalitetsråd ger en fristående bedömning i frågor av principiellt intresse eller när iakttagelser kan leda till avvikande revisionsberättelse. genomförs kontroll av ett urval av avslutade revisionsakter. Ansvariga revisorer kontrolleras minst . Den kvalitetskontroll som genomfördes avsåg revisionsakter och visade att den genomförda revisionen uppfyllde god revisionssed. Genom en årlig enkätundersökning undersöks hur granskade myndigheter uppfattar den årliga revisionen. Den undersökning som genomfördes visade bl.a. att av svarande myndigheter2 helt eller i huvudsak var positiva till den årliga revisionens genomförande av revisionen. bedömer resultatet som tillfredsställande men kommer att följa upp de synpunkter som framförts. Med mellanrum genomförs en extern bedömning av systemet för kvalitetssäkring. Den senaste, , genomfördes med godkänt resultat. följer den årliga revisionen upp de brister som iakttagits och rapporterats . Alla allvarligare brister som ledde till invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningar var åtgärdade innan revisionsberättelserna årsredovisningar avlämnandes. En uppföljning av åtgärder med anledning av invändningar avseende 2008 genomförs i den pågående granskningen av årsredovisningarna . Verkningsgraden i den årliga revisionen redovisas i (se även Omvärldsriktad verksamhet). Fördelningen av myndigheterna mellan de ansvariga revisorerna ändrades . Ansvarsområdena överensstämmer nu på ett bättre sätt med departementsindelningen i . Omorganisationen har genomförts dels för att vi med ökad specialisering ska få större kunskap och förståelse för den verksamhet som granskas, dels för att skapa bättre förutsättningar för kommunikation och genomslag av våra resultat. Förändringen har även underlättat överföring och utbyte av erfarenheter och iakttagelser mellan den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. Slutprestationen i årlig revision är revisionsberättelsen. Antalet revisionsberättelser beror på hur många myndigheter som ska lämna årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Revisorsintyg lämnas avseende delårsrapporter för de myndigheter som har krav på att lämna sådana. Iakttagna brister rapporteras löpande muntligt till respektive myndighet. Sådana brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras skriftligt i en revisionsrapport till myndigheten. Antalet rapporter varierar betydligt mellan åren. Tabell 2: Revisionsberättelser avlämnade , antal Övriga myndigheter och andra organisationer I tabellen ovan redovisas antalet revisionsberättelser. Med stora myndigheter avses de myndigheter som enligt 2 kap 3 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag ska lämna särskild dokumentation till samt . lämnades 258 revisionsberättelser för myndigheter och 28 revisionsberättelser för bolag och stiftelser där förordnat revisor. Av dessa revisionsberättelser avsåg 252 årsredovisningen , medan 6 avsåg årsredovisningen för en del av 2009 i samband med avvecklingen av myndigheten. avlämnades endast fyra revisionsberättelser med invändning. Minskningen jämfört beror delvis på att färre väsentliga fel identifierades . Minskningen beror också på att som en följd av anpassning till internationella revisionsstandarder beslutat att invändning normalt inte lämnas om felet är tydligt redovisat i årsredovisningen på ett sådant sätt att den kan anses ge en rättvisande bild. I dessa fall kan i stället lämna en upplysning i revisionsberättelsen. Kostnader för verksamhetsår 2009 Kostnaderna för årlig revision avsåg under dels den avslutande granskningen av årsredovisningarna , dels den löpande granskningen av redovisningen . Kostnaderna för årlig revision har ökat med för jämfört med . Detta beror främst på ökade rekryteringskostnader för återbesättning efter nedgången i antalet anställda 2008. Kostnaderna för extern kompetens minskade med . Tabell 3: Fördelning av kostnader mellan olika typer av granskningsobjekt 20092007, tkr Myndigheter och andra organisationer varav de 44 största myndigheterna varav övriga myndigheter och andra org. Kostnader för avlämnade revisionsberättelser Den revisionsberättelse som årlig revision avlämnar avser årsredovisningen för året innan. Kostnaderna och antalet redovisade timmar per revisionsberättelse i tabellen nedan utgår från den faktiska kostnad och de inrapporterade timmar som använts för granskningen och som avslutats med revisionsberättelsen. Detta innebär att kostnaderna och antalet redovisade timmar revisionsberättelser uppkommit under revisionsåret som pågår under tiden april 2008mars 2009. Tabell 4: Revisionsberättelser avlämnade under revisionsår 20092008, Styckkostnad (tkr) och redovisade timmar3 Övriga myndigheter och andra organisationer Övriga myndigheter och andra organisationer Den genomsnittliga kostnaden per revisionsberättelse under uppgick till för stora myndigheter och för små myndigheter, vilket är en minskning sedan föregående år med respektive . Den lägre styckkostnaden berodde på att årlig revision bar en lägre andel av gemensamma kostnader under jämfört med . För bolag och stiftelser var den genomsnittliga kostnaden per revisionsberättelse i princip oförändrad. Den genomsnittliga tiden per revisionsberättelse har endast förändrats marginellt jämfört med revisionen av årsredovisningar som avslutades . Avgifter för årlig revision sänktes taxorna för den årliga revisionen. har faktureringsgraden ökat till (). De sänkta taxorna resulterade i ett saldo som bedöms ligga på en skälig nivå. Översyn av taxan görs . Tabell 5: sKILLNAD MELLAN Avgiftsintäkter och KOSTNADER INOM ÅRLIG REVISION 20092007, TKR Målet för verksamhetsgrenen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. har vidare beslutat om följande mål för granskningsverksamheten: Granskningsverksamhetens inriktning är relevant och intressant. Granskningsverksamheten håller hög kvalitet. Granskningsverksamheten når hög verkningsgrad. Effektivitetsgranskningarna har i huvudsak följt den inriktning som riksrevisorerna beslutade i granskningsplanen . Formerna för kvalitetssäkring har utvecklats ytterligare . har ett projekt inletts tillsammans med med syftet att utveckla former för extern kvalitetsbedömning av granskningsrapporter. En första studie visar att rapporterna sammantaget lever upp till de kvalitetskrav som formulerats för granskningarna. har i den årliga uppföljningsrapporten (se avsnitt Omvärldsriktad verksamhet) redovisat sin uppföljning om vidtagna åtgärder med anledning av genomförda granskningar. Årets uppföljning visade att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. Samtliga granskningsrapporter som följts upp har medfört någon form av åtgärd. bedömning är att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Granskningsverksamhetens inriktning är relevant och intressant En förutsättning för att granskningar ska vara intressanta och relevanta är att de inriktas mot väsentliga områden där det finns en hög risk för ineffektivitet. Underlaget för riksrevisorernas beslut om granskningsinriktning och val av granskning kräver en väl fungerande områdesbevakning som kan täcka in stora delar av statsförvaltningen. Här är det inte minst viktigt att erfarenheter och iakttagelser från den årliga revisionen utnyttjas som underlag för beslut om inriktningen av effektivitetsrevisionen. Den ändrade organisationen av årlig revision som genomfördes har underlättat ett sådan kunskapsutbyte. har ökat insatserna för områdesbevakning . slutförde 30 effektivitetsgranskningar . har granskningar genomförts inom följande nio strategier: Statliga bolag och stiftelser Statens roll i utbildningssystemet Infrastruktur på nya villkor Arbetet med granskningsstrategier syftar till att granskningarna ska ses som intressanta och relevanta. Flera granskningar genomförs inom varje strategi för att belysa en central frågeställning ur olika perspektiv. De samlade slutsatserna av de granskningar som genomförs inom ramen för en strategi redovisas bland annat i Riksrevisorernas årliga rapport. Strategierna ger ett mervärde i förhållande till värdet av varje enskild granskning. avslutades ingen strategi.Redovisningen i årliga rapporten byggde på iakttagelser av hur regeringen och myndigheterna hanterat den ökande internationaliseringen. Frågan belystes ur tre olika perspektiv. Ett av dessa handlade om hur det finanspolitiska ramverket fungerar vid en omfattande internationell ekonomisk kris. Ett annat perspektiv var statens hantering av EU-beslut.