frsrdg · GX04RB7 · 2010-01-01 00:00:00 — 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB7 16.42 16.42 Godkännande av ett utökat åtagande under Internationalla valutafondens modifierade nya lånearrangemang (NAB) Sammanfattning I denna framställning föreslår att antar förslag att med stöd av 7 kap. 4 § andra stycket lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) medger att får utöka sitt åtagande under Internationella valutafondens (IMF:s) modifierade nya lånearrangemang (NAB) i enlighet med Valutafondens förslag. IMF har möjlighet att under särskilda omständigheter få kompletterande finansiering från särskilda kreditarrangemang. I första hand ska de nya lånearrangemangen, NAB, användas. NAB utgörs av en uppsättning kreditavtal mellan IMF och 26 medlemsländer och institutioner (däribland riksbank) och omfattar totalt 34 miljarder SDR (). G20 efterfrågade en tredubbling av IMF:s resurser, och i detta ingick att utöka NAB med upp till 500 miljarder USD samt att förbättra NAB:s funktionssätt. träffades de nuvarande och potentiella deltagarna i NAB för att diskutera dels en ökning av avtalet och utvidgning av antalet medlemmar, dels förändringar i avtalet för att göra det mer flexibelt. Diskussionerna på utmynnade senare i ett förslag till som beslutade om att skicka detta tillbaka till NAB-deltagarna för nationell ratificering. andel av detta blir utifrån andel av insatskapitalet i 3,59 miljarder SDR. deltar redan i NAB till ett belopp om 0,85 miljarder SDR. Om godkänner utökningen kommer totala åtagande under NAB alltså att motsvara 4,44 miljarder SDR (). är avtalspart gentemot IMF när det gäller NAB. Enligt riksbankslagen krävs dock godkännande för att ska kunna godkänna en förändring av förhållandena för deltagande. anser att IMF:s resurser bör vara tillräckliga för att organisationen ska kunna hjälpa sina medlemsländer vid kriser och anser därför att en ökning av NAB i enlighet med ovannämnda förslag bör medges av . SAMMANFATTNING 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 Godkännande av ett utökat åtagande under IMF:s modifierade nya lånearrangemang (NAB) 5 1 Bakgrund 5 1.1 Det nuvarande NAB 5 1.2 Förslag att modifiera och utöka NAB 5 2 Överväganden och förslag 7 INNEHåLLSFöRTECKNING 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 föreslår att medger att får utöka sitt åtagande under Internationella valutafondens modifierade nya lånearrangemang (NAB) i enlighet med Valutafondens förslag. Detta innebär att nya åtagande blir cirka 4,44 miljarder SDR (). (ordförande), (förste vice ordförande), , , och har deltagit i beslutet. Föredragande har varit . Godkännande av ett utökat åtagande under IMF:s modifierade nya lånearrangemang (NAB) GODKäNNANDE AV ETT UTöKAT åTAGANDE UNDER IMF:S MODIFIERADE NYA LåNEARRANGEMANG (NAB) 2009/10:RB7 16.42 2009/10:RB7 GODKäNNANDE AV ETT UTöKAT åTAGANDE UNDER IMF:S MODIFIERADE NYA LåNEARRANGEMANG (NAB) 16.42 förslag föreslår att med stöd av 7 kap. 4 § andra stycket lagen (1988:1385) om riksbank medger att deltar i Internatio-nella valutafondens modifierade nya lånearrangemang (NAB) i enlighet med Valutafondens förslag. Detta innebär att nya åtagande blir cirka 4,44 miljarder SDR (). 1 Bakgrund 1.1 Det nuvarande NAB () finansierar sin verksamhet via medlemmarnas insatskapital. Därutöver finns möjlighet för organisationen att få kompletterande finansiering under två särskilda kreditarrangemang, de nya lånearrangemangen, NAB, och de generella lånearrangemangen, . I första hand ska NAB användas. NAB bildades och utgörs av en uppsättning kreditavtal mellan IMF och 26 medlemsländer och institutioner (däribland riksbank) och omfattar totalt 34 miljarder SDR (). medgav 1997 (betänkande 1996/97:FiU16) att för del biträdde det inom IMF fattade beslutet om deltagande i NAB för en femårsperiod. medgav (betänkande 2002/03:FiU17) att för del förlänger deltagandet i NAB med ytterligare en femårsperiod. Samma sak skedde (betänkande 2007/08:FiU17). För att NAB ska kunna användas krävs godkännande från deltagare som sammanlagt svarar för av totalbeloppet för NAB samt godkännande från . Om det godkänns att IMF ska få utnyttja NAB för utlåning till ett medlemsland lånar IMF medlen från deltagarna i NAB. IMF lånar i sin tur ut pengarna till det aktuella landet och står därmed med risken gentemot det låntagande landet. IMF måste betala tillbaka medlen till NAB-deltagarna . NAB har endast aktiverats en gång, 1998, för att finansiera IMF:s utlåning till . 1.2 Förslag att modifiera och utöka NAB G20 efterfrågade en tredubbling av IMF:s resurser, och i detta ingick att utöka NAB med upp till 500 miljarder USD samt att förbättra NAB:s funktionssätt. utlovade snart därefter bidrag från EU-länderna om 175 miljarder USD till NAB. andel av detta blir utifrån andel av insatskapitalet i 3,59 miljarder SDR. deltar redan i NAB till ett belopp om 0,85 miljarder SDR. Om godkänner utökningen kommer totala åtagande under NAB alltså att motsvara cirka 4,44 miljarder SDR (). träffades de nuvarande och potentiella deltagarna i NAB för att diskutera dels en ökning av avtalet och utvidgning av antalet medlemmar, dels förändringar i avtalet för att göra det mer flexibelt. Diskussionerna på utmynnade senare i ett förslag till som beslutade om att skicka detta tillbaka till NAB-deltagarna för nationell ratificering. mottog därefter en förfrågan om att beloppsmässigt utöka vårt engagemang i NAB enligt ovan samt att godkänna förändringar i NAB:s funktionssätt. De föreslagna förändringarna syftar till att göra NAB mer flexibelt. Den största förändringen gäller aktiveringsmekanismen som föreslås innebära en generell aktivering, motsvarande det system som tillämpas för insatskapitalet, i stället för aktivering från fall till fall som gäller. NAB ska dessutom kunna användas till att finansiera all typ av utlåning till skillnad från den nuvarande regeln att aktivering för länder som inte bidrar till NAB endast ska kunna ske om det annars allvarligt hotar det internationella monetära systemet. NAB får även fortsättningsvis endast användas i de fall resurserna från insatskapitalet riskerar att ta slut. Tröskeln för aktivering förslås också höjas från nuvarande till av kreditarrangemangen för att försäkra ett brett stöd. Antalet deltagare i NAB ska enligt förslaget öka från nuvarande 26 deltagare till 39 deltagare, vilket bidrar till en jämnare global bördefördelning. För att det utvidgade NAB ska kunna aktiveras krävs det att aktuella deltagare som håller sammanlagt av de nuvarande kreditarrangemangen godkänner detta samt godkännande från nya deltagare som tillsammans håller av de nya arrangemangen. Om det utvidgade NAB godkänns kommer detta att ersätta den överbryggningsfinansiering, i form av bilaterala lån, som överenskoms för att skyndsamt komplettera IMF:s finansiering under finanskrisen. Även deltar i detta med ett låneavtal om , se vidare betänkande 2009/10:FiU13. Det finns även en överenskommelse om att NAB ska ses över i ljuset av att en sannolik ökning av insatskapitalet då beslutats. Hur balansen mellan insatskapitalet och NAB ska se ut är ännu oklart. Det finns vid översynen en möjlighet att minska storleken på NAB, men om det finns stöd för detta i medlemskretsen är ännu osäkert. 2 Överväganden och förslag Det är som är avtalspart gentemot IMF vad avser NAB. 4 § andra stycket riksbankslagen får efter medgivande av i valutapolitiskt syfte bevilja kredit till andra finansorgan som är medlem i och sluta avtal med annan än centralbank om långsiktiga internationella låneåtaganden. Det krävs således ett medgivande från för att ska kunna delta i en förändring av NAB. IMF bör ha tillräckliga resurser för att kunna hjälpa sina medlemsländer med krediter i fall omständigheterna kräver det. Under den aktuella krisen nödgades IMF be medlemsstaterna om bilaterala lån för att kunna klara av nya åtaganden. anser att IMF:s resurser bör vara tillräckliga för att slippa denna typ av temporära lösningar och stöder därför en ökning av NAB i enlighet med förslaget. Den långsiktiga storleken på NAB måste sedan ses över i ljuset av den förväntade ökningen av insatskapitalet som kommer att beslutas . föreslagna andel av det utvidgade NAB är i paritet med andel av insatskapitalet. Att fler länder, från tillväxtmarknadsekonomier och andra, i och med förändringen kommer att delta i NAB bidrar till en rimlig global bördefördelning. stöder även de föreslagna förändringarna i NAB:s funktionssätt som syftar till att göra NAB mer flexibelt och därmed stärka dess roll som en trovärdig kompletterande finansieringskälla i de fall resurserna under insatskapitalet riskerar att sina. föreslår således att medger att deltar i Internationella valutafondens modifierade nya lånearrangemang (NAB) i enlighet med Valutafondens förslag.