frsrdg · GY04RRS1 · 2010-09-28 00:00:00 — (RiR 2009:21) Internationell skattekontroll (RiR 2009:24) Statens garantier i finanskrisen (RiR 2009:26) Enhetlig beskattning? (RiR 2010:11) UNDERBILAGA 1 Granskningen av årsredovisningar Den årliga revisionen granskar om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, och om myndigheterna följer gällande föreskrifter. Granskningen av årsredovisningen avser normalt myndighetsledningens förvaltning, det vill säga om tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut följs. granskning av årsredovisningen sammanställs i en revisionsberättelse. Om hittat väsentliga fel eller brister i årsredovisningen anges det som en invändning i revisionsberättelsen. Om en myndighet fått invändning eller gjort andra väsentliga iakttagelser tas detta upp i en revisionsrapport och skickas till myndighetens ledning med kopia till berört departement. Årets granskning av myndigheternas årsredovisningar har resulterat i 117 revisionsrapporter till 90 myndigheter. Nedan har vi sammanställt de viktigaste iakttagelserna från dessa revisionsrapporter. Om myndigheten fått en invändning i revisionsberättelsen anges detta särskilt. Revisionsrapporterna är sorterade efter vilka departement myndigheterna tillhör. I flera av revisionsrapporerna används förkortningar för olika förordningar och lagar. Dessa förkortningar är: FÅB = Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag FISK = Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll = Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling för Verket för förvaltningsutveckling (dnr 32-2009-1246) för Verket för förvaltningsutveckling har redovisat lokalkostnader för lågt i årsredovisningen. Felet uppgår till 1 087 tkr, vilket är ett väsentligt fel. Årsredovisningen bedöms därmed inte vara rättvisande. (Invändning i revisionsberättelsen) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (dnr 32-2009-0683) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom prestationer inte på ett bra sätt åskådliggör verksamhetens resultat. För de valda prestationerna ska även kostnader redovisas. (dnr 32-2009-0684) , , har beslutat om åtaganden att utbetala bidrag 2010 utan stöd i anslagsförordningen (1996:1189) eller i särskilt regeringsbeslut. Beslutade bidrag uppgår till 3 281 tkr, vilket ryms inom anslagssparandet, men uppgår till av tilldelat anslag, vilket innebär att det inte ryms inom vad som är tillåtet enligt 20a§ anslagsförordningen. Rådet för europeiska socialfonden (dnr 32-2009-0686) Rådet för europeiska socialfonden lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader för alla valda prestationer inte redovisas i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0516) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom volymuppgifter och kostnader inte redovisas i resultatredovisningen i tillräcklig omfattning. (dnr 32-2009-0517) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom prestationer inte identifierats i tillräcklig omfattning. Dessutom ska volym och kostnader för valda prestationer redovisas i resultatredovisningen. Kammarkollegiet (dnr 32-2009-0520) Kammarkollegiet har brister i den interna styrningen och kontrollen av upphandling. Bristerna består i att interna styrdokument inte är uppdaterade och beslutade. Vidare är statusen för existerande styrdokument otydlig. Kammarkollegiet har även brister i hanteringen av avgiftsintäkter för upphandlingsverksamheten. Bristerna har uppmärksammats av Kammarkollegiet. Brister finns också i den interna styrningen och kontrollen avseende ekonomi- och löneadministrationen. Det saknas till exempel fastställda handböcker och rutinbeskrivningar och avstämningar har inte dokumenterats. Vidare finns brister i hanteringen av behörighetsadministrationen i ekonomisystemet Agresso. (dnr 32-2009-0509) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader per vald prestation inte redovisas i resultatredovisningen. i (dnr 32-2009-0526) i har brister i kvalitetssäkringsarbetet vid upprättandet av årsredovisningen. Bristerna har bland annat lett till fel bokfört överskridande av anslag, outredd differens i balanserad kapitalförändring samt fel i avräkning med statsverket. (dnr 32-2009-0514) har brister i ledning, styrning och uppföljning av statistikproduktionens IT-miljö. De åtgärder som beslutats har inte genomförts och följts upp i tillräcklig omfattning varför bristerna till stor del kvarstår. Bristerna innebär en fortsatt förhöjd risk för fel i KPI. (Invändning i revisionsberättelsen) Vidare har inte i tillräcklig omfattning förberett tillämpning av FISK . Försvarsdepartementet (dnr 32-2009-0557) saknar en dokumenterad uppföljning av att upphandling görs i enlighet med . har brister i underhållsavtal som gäller utrustning som ägs av staten men handhas av leverantören. Bristerna består i att avtalsvillkor saknas som ger den myndighet som redovisar tillgångarna rätt att begära inventeringsbevis. Kontrollen av kommissionär eller mäklare som anlitas för försäljning av överskottsmateriel kan också förbättras genom att begär intyg över den interna kontrollen från företaget eller dess revisor. Register över patenträttigheter, nyttjanderätter och royaltyn är inaktuella eller saknas. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom prestationer inte identifierats i tillräcklig omfattning. Dessutom redovisas inte kostnader per vald prestation i resultatredovisningen. Avstämning mellan och Försvarsmakten bör inkludera periodiserade skulder och fordringar eftersom dessa poster omfattar stora belopp. Vidare finns brister i hantering och inventering av anläggningstillgångar. Bland annat saknas äldre datorer i inventeringen. (dnr 32-2009-0558) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Vidare bör resultatredovisningen förbättras på en rad andra områden: dokumentationen av underlag för resultatredovisningen bör förbättras, samtliga kostnader bör fördelas ut på de internationella insatserna och redovisningen av om verksamheten bedrivs med god hushållning bör förbättras. Försvarsmakten (dnr 32-2009-0559) Försvarsmakten har brister i sin årsredovisning. Bristerna består i att värderingen av beredskapslagret bör förbättras, brister i den löpande faktureringen, outredda differenser i balanserad kapitalförändring samt brister i redovisningen av semesterlöneskulden. Vidare bör Försvarsmakten ytterligare förbättra analys och dokumenterad kvalitetssäkring av redovisningen samt säkerställa regelefterlevnaden av de interna regelverken avseende resultatredovisningen. Försvarsmakten bör analysera och ta ställning till hur en tillfredsställande kontrollnivå över fakturering och redovisning kan uppnås på ett kostnadseffektivt sätt vid övergång till nytt ekonomisystem. Vidare bör Försvarsmakten ta ställning till hur ansvaret för kontroll av en korrekt lönehantering ska fördelas samt överväga att utveckla beskrivningen av vilka redovisningsprinciper som tillämpas för redovisning av kostnader och utgifter för de internationella insatserna. Försvarsmaktens årsredovisning har brister som synes bottna i bristande kommunikation mellan olika delar av verksamheten. Till exempel stämmer inte olika delar i årsredovisningsdokumentet överens, presentation och analys av värden och förändringar är otillräcklig, redovisningsprinciper behöver utvecklas, bland annat när det gäller avsättningar, värdering av beredskapslager och lånefinansiering. Dessutom behöver rutiner för avstämning och dokumentation av redovisningen utvecklas. Redovisningen av prestationer kan utvecklas, likaså redovisningen av kostnader och intäkter för olika produktgrupper, som bör överensstämma med de finansiella delarna. Försvarsmakten ska även redovisa att verksamheten bedrivits effektivt och med god hushållning. Relevanta nyckeltal och indikatorer behövs för att göra denna redovisning. Försvarsmakten bör även förbättra den interna styrningen och kontrollen för personalrelaterade kostnader. Avstämningar av mellanhavanden med SPV och FMV bör utvecklas samt principer för avsättningar. (dnr 32-2009-0560) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Dessutom redovisas inte intäkter fördelade på de olika verksamhetsområdena. Uppdragsverksamheten har inte heller särredovisats enligt kraven i FÅB. Dokumentationen till uppgifterna i resultatredovisningen bör förbättras. Därutöver bör lagerredovisningen förbättras för att uppnå god intern styrning och kontroll. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (dnr 32-2009-0204) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap behöver vidta åtgärder för att fullt ut följa kraven i FISK. Till exempel bör en sammanställning över myndighetens samtliga risker tas fram, uppföljning av beslutade kontrollåtgärder bör genomföras samt dokumentation av myndighetens process för intern styrning och kontroll. Vidare bedömer att det funnits brister i tydlighet och kommunikation vid tillämpning av FISK. Myndigheten lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Vidare finns brister i redovisningen av avgiftsbelagd verksamhet enligt 3 kap. 2§ FÅB. De finansiella delarna i årsredovisningen innehöll ett antal fel som tyder på att kvalitetssäkringen av årsredovisningen har brister. Det finns även brister i rutiner för inventering av beredskapslager hos kommuner och länsstyrelser. (dnr 32-2009-0561) bör se över sin användning av nyckeltal i årsredovisningen för att säkerställa att de på ett rättvisande sätt beskriver om verksamheten bedrivs effektivt och med god hushållning. Vidare bör kvalitetssäkringen av resultatredovisningen stärkas för att säkerställa att fel upptäcks och rättas. (dnr 32-2009-0562) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom kostnader per vald prestation inte redovisas i resultatredovisningen. Dessutom har inte verksamhetens totala intäkter och kostnader fördelats enligt den indelning som myndigheten valt. Integrations- och jämställdhetsdepartementet för ombudsmännen mot diskriminering (dnr 32-2009-0731) Efter avlämnande av årsredovisningen inkom en rättelse, daterad . bedömer att årsredovisningen inklusive denna rättelse är rättvisande. Däremot överensstämmer inte den rättade årsredovisningen med underliggande redovisning. Ingen revisionsrapport har upprättats. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2009-0732) har inte på ett tydligt sätt definierat sina uppgifter och prestationer utifrån den instruktion och de lagar som styr myndigheten. Inte heller har återrapporteringen i resultatredovisningen tydligt återkopplats till uppgifter i instruktion eller lagar. Detta gäller framförallt redovisning av kostnader för prestationerna. Sammantaget bedöms redovisningen av verksamhetens resultat inte bli överskådlig och rättvisande. Årsredovisningen bedöms därmed inte uppfylla kraven i 3 kap. 1§ FÅB och är därmed inte rättvisande. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2009-0735) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom den fördelning som gjorts av kostnader på mål/ärende inte ger en riktig bild av resultatet. (dnr 32-2009-0736) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader per vald prestation inte redovisas i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0591) årsredovisning innehåller ett antal felaktigheter som sannolikt beror på bristande kvalitetssäkring av årsredovisningen. Bland annat överensstämmer inte uppgifter i olika delar av årsredovisningen. Vidare uppfyller inte kraven i FISK fullt ut eftersom kontrollåtgärder och uppföljning inte tydligt dokumenteras. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas korrekt per vald prestation i resultatredovisningen. Vidare finns brister i redovisningen av intäkter och kostnader enligt myndighetens indelning. (dnr 32-2009-0593) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader per vald prestation inte redovisas i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0954) har överskridit såväl anslagskrediten som bemyndiganderamen för anslaget 1.28 Främjande av rennäringen. Överskridandet redovisas på ett rättvisande sätt i årsredovisningen, vilket lett till att en revisionsberättelse i standardutformning har avgivits. bedömer dock att uppkomna överskridanden visar på ett behov av väsentliga förbättringar av den interna styrningen och kontrollen vid . Likaså bör den interna styrningen och kontrollen i ärendehanteringen för ovan nämnda anslag förstärkas. resultatredovisning bör förbättras med avseende på fördelning av kostnader på prestationer, redovisning av måluppfyllelse, särredovisning av bidragsintäkter och anslagsintäkter samt analyser av förändringar i den statistik som redovisas i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0596) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader per vald prestation inte redovisas i resultatredovisningen. bör utveckla sitt arbete med att följa kraven i FISK, särskilt när det gäller riskanalys. I myndighetens riskanalys saknas beskrivning av risker i årsredovisningsprocessen. Inte heller för andra mer verksamhetskritiska processer finns risker beskrivna i tillräcklig omfattning. Myndighetens riskanalys saknar också i väsentliga delar de risker som finns för att myndigheten ska brista i regelefterlevnad och för att allmänhetens förtroende för myndighetens verksamhet ska minska. har framfört synpunkter på styrning och finansiella underskott för Vattenenheten vars verksamhet bedrivs på en marknad med privata aktörer. De åtgärder som vidtagits bedömer inte ha haft tillräckliga effekter. (dnr 32-2009-0597) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader per vald prestation inte redovisas i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0598) De åtgärder som vidtagit på ledningsnivå med avseende på informationssäkerhet bedöms inte som tillräckliga. Flera viktiga komponenter som bör finnas i ett ledningssystem för informationssäkerhet saknas. Den befintliga informationssäkerhetspolicyn behöver ses över. En tydligare koppling mellan riskanalys och kontrollåtgärder samt uppföljning av dessa bör eftersträvas. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. (dnr 32-2009-0611) , som främst ska lämna förslag till regeringen i ärenden om anställning som domare och hyresråd, har en stor andel ordinarie ledamöter som tillhör ett och samma nätverk. Det finns därmed risk för att förtroendet till opartiskheten i handläggningen kan komma att rubbas. (dnr 32-2009-0616) har brister i sin upphandlingsprocess vad gäller uppföljning av avtal, överblick över ekonomiska transaktioner för upphandlingarna, rutiner för samordning samt personella resurser. Upphandlingsenheten bör ha befogenheter och verktyg för att kunna ta ansvar för att samordna och följa upp upphandlingsprocessen och därmed få en effektiv styrning. Polisen (dnr 32-2009-0452) Polisen har brister inom flera områden, bland annat kvalitetssäkring av resultatredovisningen, redovisning av böter och avgifter samt arbetet med intern styrning och kontroll. Kvalitetssäkringen av statistik och IT-system som används för resultatredovisningen bör göras löpande. Bötesredovisningen bör förbättras, både vad gäller redovisning av resultat i resultatredovisningen och i den finansiella redovisningen. Arbetet med intern styrning och kontroll bör tydligare inriktas mot risker för att verksamhetens mål och uppdrag inte uppnås eller genomförs. Integrationen mellan arbetet med intern styrning och kontroll och verksamhetsplanen bör förbättras. för levande historia (dnr 32-2009-0702) Forum för levande historia lever inte fullt ut upp till kraven i eftersom direktupphandling genomförts över den satta gränsen och att avtal med upphandlade leverantörer frångås. Dessutom konstaterade att anbud med mera inte förvarades så att de lätt gick att återfinna. (dnr 32-2009-0707) årsredovisning är inte rättvisande eftersom anslagsredovisningen redovisar ett anslagssparande om , vilket borde redovisats till . (Invändning i revisionsberättelsen) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom arbetet med att identifiera relevanta prestationer kan förbättras, likaså ska jämförelsetal redovisas för de två föregående åren. Även analysen av resultatet kan utvecklas i resultatredovisningen. Vidare kan återrapporteringen enligt regeringens krav i regleringsbrevet förbättras. Årsredovisningens finansiella delar kan också förbättras. Exempelvis har vissa intäkter av avgifter redovisats felaktigt mot anslag samt att redovisningen av transfereringar har brister. Statens maritima museer (dnr 32-2009-0711) Statens maritima museer har inte upprättat resultatredovisningen i enlighet med kraven i 3 kap. 1§ FÅB. Årsredovisningen är därmed inte rättvisande. En väsentlig del av verksamheten redovisas med volymuppgifter för prestationstyper som inte är relevanta som beslutsunderlag och som är svåra att förstå utan kompletterande information. De olika volymuppgifterna kan i stället sägas utgöra delprestationer för vilka volymuppgifter borde redovisats var för sig eftersom de inte är relevanta att lägga samman. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2009-0581) saknar tydliga regler och anvisningar för vilka kostnader som får finansieras med sakanslag och vilka kostnader som ska finansieras med förvaltningsanslaget. bör även besluta om hur tillsynen av länsstyrelsernas bidragshantering ska bedrivas och avsätta tillräckliga resurser för detta. Vidare bör eftersträva att en bemyndiganderam kopplas till anslaget 24:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. implementering av FISK brister i ett antal avseenden; riskanalysen bör förbättras för att ge ett överskådligt och tydligt underlag, kontrollåtgärder bör beslutas, uppföljning har genomförts men kan förbättras. lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom volymuppgifter inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Anslagsredovisningen har mindre brister som tyder på bristande kvalitetssäkring av uppgifterna. Dessutom bör förbättra den interna styrningen och kontrollen för intecknade anslag genom att säkerställa att de åtaganden som ingås uppfyller villkoren för det aktuella anslaget. Kemikalieinspektionen (dnr 32-2009-0583) Kemikalieinspektionen lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom valda prestationer inte tydligt svarar mot de instruktionsenliga uppgifterna. Dessutom ska rapporteringen avse innevarande år samt de två föregående åren. Vidare har intäkterna inte fördelats på intäkter av anslag och övriga intäkter i fördelningen av intäkter och kostnader enligt myndighetens indelning. Pågående arbeten har nettoredovisats i balansräkningen vilket är i strid med 2 kap. FÅB. Lantmäteriet (dnr 32-2009-0585) Lantmäteriet har inte fullt ut levt upp till kraven i FISK eftersom det fortfarande kvarstår brister i arbetet och dokumentationen. Det fortsatta arbetet med att stärka den interna styrningen och kontrollen i enlighet med förordningen bör prioriteras. Det finns även brister i den interna styrningen och kontrollen avseende registrering av stämpelskatt och expeditionsavgifter samt i kvalitetssäkringen av den finansiella redovisningen. (dnr 32-2009-0586) har, utan särskilt tillstånd från regeringen, avräknat förvaltningskostnader på sakanslagen. Likaså har tillåtit att länsstyrelserna får använda av sakanslag som vidareförmedlas från för förvaltningskostnader. Även detta har skett utan tillstånd från regeringen. Rutinerna för fördelning och uppföljning av medel för skötsel av skyddade områden har brister. Bristerna består i att det inte görs någon dokumenterad uppföljning av länsstyrelsernas återrapportering samt att det inte har uppmärksammats att använts för förvaltningskostnader. Likaså finns brister i den tillsyn som bedrivs av skyddade områden. Tillsynen bedrivs av länsstyrelserna och har inte i tillräcklig omfattning följts upp av . lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom prestationer inte identifierats i tillräcklig omfattning. Vidare finns brister i redovisningen av intäkter och kostnader enligt myndighetens indelning samt att all avgiftsfinansierad verksamhet inte särredovisats. (dnr 32-2009-0588) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Dokumentationen av uppgifter i resultatredovisningen kan förbättras. har identifierat en differens i avräkning med statsverket, om ca 1,1 mnkr som inte kan utredas ytterligare. Myndigheten bör kontakta ESV för att klargöra hur differensen ska hanteras. Kostnader om ca 1,3 mnkr, som avser 2010 har felaktigt redovisats . (dnr 32-2009-0587) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom prestationer inte identifierats i tillräcklig omfattning. Vidare finns brister i redovisningen av intäkter och kostnader enligt myndighetens indelning samt att all avgiftsfinansierad verksamhet inte särredovisats. Energimarknadsinspektionen (dnr 32-2009-0717) har redovisat ett för lågt resultat i den avgiftsfinansierade verksamheten. Ett ackumulerat överskott om 480 tkr redovisas som ett underskott om 493 tkr. Årsredovisningen bedöms därmed inte vara rättvisande. Felet beror på att naturgasavgifter inte periodiserats korrekt, vilket inneburit att intäkterna redovisats på fel år. (Invändning i revisionsberättelsen) lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB eftersom kostnader inte redovisas per vald prestation i resultatredovisningen. Vidare finns brister i redovisningen av intäkter och kostnader enligt myndighetens indelning. Rymdstyrelsen (dnr 32-2009-0725) Rymdstyrelsens bemyndiganderedovisning bedöms inte vara rättvisande eftersom den saknar uppgift om värde vid bokslutstillfället av bemyndiganden som gjorts i utländsk valuta. Skillnaden i värde uppgår till betydande belopp och bedöms vara en viktig tilläggsupplysning för att årsredovisningen ska vara rättvisande. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2009-0726) har underlåtit att redovisa tillgångar avseende likvida medel och kortfristiga placeringar uppgående till . Årsredovisningen är därmed inte rättvisande. (Invändning i revisionsberättelsen) Transportstyrelsen (dnr 32-2009-0205) Transportstyrelsen har inte fullt ut levt upp till kraven i FISK eftersom den riskanalys som tagits fram inte är enhetligt strukturerad för hela verksamheten och riskvärderingen är inte enhetlig. Några kontrollåtgärder har ännu inte identifierats och inte heller har någon uppföljning av kontrollåtgärder genomförts. Vidare finns inte styrdokument i tillräcklig omfattning för vissa avdelningar och funktioner. Verket för näringslivsutveckling (dnr 32-2009-0722) Avser årsredovisning för januari- . Årsredovisningen är inte upprättad fullt ut enligt kraven i FÅB eftersom den saknar uttalande om intern styrning och kontroll. Vidare finns brister i redovisningen av kostnader för avveckling. (dnr 32-2009-0492) saknar en central samordning vad gäller upprättande, fastställande och uppdatering av de policies och riktlinjer som styr verksamheten. Vidare är inte arbetsordningen uppdaterad utifrån ändrade förutsättningar för verksamheten. Dessutom saknas verksamhetsplan och vissa policies. Myndigheten för handikappolitisk samordning (dnr 3220090495) Myndigheten för handikappolitisk samordning lever inte fullt ut upp till kraven i 3 kap. 1-2§ FÅB. Till exempel framgår inte klart av årsredovisningen vilka prestationer som myndigheten anser vara de viktigaste, med utgångspunkt i instruktionen och andra regeringsbeslut. För prestationerna finns inte, i tillräcklig omfattning, en redovisning av utfallet uttryckt i kostnader och volymer.