frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — Rekommendationen understöder ytterligare den rekommendation som antogs 2008 med anledning av den svenska delegationens förslag om samordnade observationssystem i (rekommendation nr 6/2008). har behandlat ett förslag från den finländske medlemmen om en aktiv trafikinfrastruktur i Mittnorden. I förslaget hävdar han att är bortglömd när det gäller infrastruktursatsningar och att förbindelserna i bör planeras och genomföras som landsvägs- och järnvägsrutter i de enskilda länderna, vilket skulle aktivera näringslivet, utbildningen, kulturen och turismen i samtliga länder inom Mittnorden. Förbättrade trafikförbindelser skulle ha en positiv effekt både på utvecklingen av befintliga företag och på uppkomsten av ny företagsverksamhet i regionen. Särskilt pekar förslagsställaren på de positiva effekterna en direkt förbindelse mellan och skulle innebära för regionens turism och övriga näringar. Vidare understryks att sjöförbindelserna mellan och är av väsentlig betydelse ur ett helhetsperspektiv. Som ett led i beredningen av förslaget har näringsutskottet mött företrädare för , ett gemensamt samarbetsorgan inom de mittnordiska regionerna, och den s.k. NEW-korridoren (The Northern East West Freight Corridor), som båda främjar insatser i regionen. framför i sitt betänkande att regionen är av strategiskt intresse när det gäller att utveckla som region i förhållande till övriga . Utskottet konstaterar att det förekommer en rad politiska initiativ och aktiviteter i regionen, vilket visar att den har en politisk prioritet. Planerna för den nya storskaliga gruvbrytningen i /Kolariområdet reser frågan om infrastruktur för transporterna av järnmalmen. Utskottet pekar vidare på att flera av de aktörer som verkar för satsningar i Mittnorden har dålig kunskap om varandras verksamheter, och utskottet anser därför att det finns behov av en kartläggning av de utredningar och projekt som rör infrastruktursatsningar i denna del av för att finna eventuella samarbetsområden. Vidare ansåg utskottet att förslaget bör samordnas med den rekommendation om en handlingsplan för miljövänlig transportpolitik som utskottet lagt fram (rekommendation nr 29/2009). kommer att fortsatt arbeta sektorsövergripande och söka samarbete med övriga utskott inom rådet. Prioriterade områden kommer att vara: nordiskt innovations- och forskningssamarbete (NORIA), infrastruktur- och transportpolitik, regionalpolitik, relevanta EU-frågor, för en integrerad havspolitik med fokus på infrastruktur och logistik, globalisering och entreprenörskap, gränshinder inom näringspolitikområdet samt att fortsätta att följa arbetet inom kreativa industrier (KreaNord). Vidare kommer utskottet att fortsätta arbetet med ett nordiskt pant- och retursystem. Utskottet kommer även att fokusera på förnybar energi kopplad till näringsområdet samt upphovsrättsliga frågor. bereder frågor som rör hälso-, social- och välfärdspolitik. Utskottet arbetar med handikappfrågor, frågor om byggnation och bostad, familjer, barn och ungdomar samt frågor rörande alkohol och narkotika. Svenska medlemmar har varit (), (), () och (), vice ordförande i utskottet. valde som huvudtema ett inkluderande och bärkraftigt arbetsliv i . Utskottet arbetade även med frågor inom hälso- och välfärdssektorn, däribland narkotika, ungas situation på arbetsmarknaden, psykisk hälsa samt åtgärder mot multiresistent tuberkulos och hiv/aids i nordvästra . Detta är också frågor som utskottet valt att prioritera till Nordiska ministerrådets nya globaliseringsinitiativ . Gränshindersproblematiken på hälso- och socialområdet uppmärksammades av välfärdsutskottet i form av en anmodan till Gränshinderforum att delge utskottet vilka prioriterade frågor Gränshinderforum avsåg att arbeta med på detta område. Utskottet hade sitt sommarmöte i /där man bl.a. studerade gränssamarbetet på arbetsmarknads- och hälsoområdet. Huvudtemat var ett inkluderande och bärkraftigt arbetsliv i , och välfärdsutskottet arbetade utifrån detta tema med många olika infallsvinklar i syfte att få en så bred och öppen diskussion som möjligt. Man bjöd bl.a. in experter och forskare på området, och utskottet träffade även representanter från näringslivet. Utskottet gjorde också besök på olika myndigheter, institutioner och företag för att få ytterligare kunskap inom arbetslivsområdet. Ett antal frågeställningar som kunde ligga till grund för ett utskottsförslag lyftes fram , däribland indikatorer för ett bärkraftigt arbetsliv, unga arbetslösa och arbetsoförmögenhet, förebyggande av livsstilssjukdomar, pension och pensionsålder samt gränshindersproblematik på arbetsmarknadsområdet. rekommendation byggde på de diskussioner man haft , och man uppmanade bl.a. att ta initiativ till en bred och tvärfacklig konferens om ungdomsarbetslöshet i med en uppföljande rapport, att ta initiativ till en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur man kan utveckla ett mer inkluderande arbetsliv, att öka mobiliteten på den nordiska arbetsmarknaden genom att avlägsna gränshinder samt att ta initiativ till ett nordiskt seminarium som belyser sammanhangen mellan demografiutvecklingen, behovet av arbetskraftsinvandring och behovet av att äldre stannar kvar längre i arbetslivet (rekommendation nr 27/2009). lade 2009 fram ett förslag om åtgärder mot spridning av tuberkulos, multiresistent tuberkulos och hiv/aids i nordvästra , även inkluderande och (framställning 3/2009). Bakgrunden till förslaget var utskottets önskemål att fortsätta arbetet mot spridning av multiresistent tuberkulos och hiv/aids. Utskottet hänvisade till Report on the Global AIDS Epidemic () som visar att antalet hivsmittade minskar i flera länder, dock inte i som även har ett högt antal tuberkulossmittade. ansåg därmed, efter att även ha tagit del av aktuella redogörelser från sakkunniga i de nordiska länderna, att frågan även fortsättningsvis måste uppmärksammas. Förslaget innebär att man ska arbeta vidare med de målinriktade åtgärder som kom fram under konferensen to Combat Communicable Diseases (HIV/TB) in the North-West of . (Konferensen ägde rum .) Det vidare arbetet bör huvudsakligen kanaliseras genom den Nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande och dess expertgrupp inom hiv/aids, tuberkulos och multiresistent tuberkulos samt genom arbetsgrupp för hälsa och sociala frågor. behandlade ett ministerrådsförslag om omvandling av för Odontologiska Material (NIOM) till ett samarbetsorgan (rekommendation nr 26/2009). Av förslaget framgick att i samband med moderniseringen av strukturen i beslöt ministerrådet för social- och hälsopolitik (MR-S) att genomföra en utvärdering av institutioner och samarbetsorgan på området. NIOM har i uppgift att se till att det material och de metoder som används inom tandvård i är säkra och lämpliga för patienter, tandläkare och övrig personal. I utredningen fokuserade man på att analysera de juridiska konsekvenser, däribland arbetsrättsliga, organisatoriska och ekonomiska förhållanden, som en omvandling kunde medföra. MR-S beslöt på sitt möte i att ombilda NIOM till ett samarbetsorgan organiserat som dotterbolag under vid . ställde sig bakom förslaget, med några anmärkningar. Utskottet hade helst sett att man fått möjlighet att i ett tidigare skede bidra med inspel angående omorganiseringsprocessen. Utskottet ansåg också att eftersom NIOM ägs av är det viktigt att styrelsen har minst sju personer som representerar de nordiska länderna och därmed säkrar det nordiska inflytandet. Man framhöll vidare att en 3-årig kontraktstid för en forskningsbaserad verksamhet är förhållandevis kort. Därmed föreslog man en utvärdering av kontraktstidens längd efter den första kontraktsperiodens slut. Avslutningsvis saknade utskottet ett konkret samarbetssammanhang mellan NIOM och . diskuterade välfärdsutskottet ett meddelande från angående en rekommendation att ta initiativ till att en expertgrupp ska kartlägga om ett nordiskt samarbete om sällsynta sjukdomar och resurskrävande behandlingar är möjligt, med fokus på nordisk nytta. I sitt svar framhåller ministerrådet att man redan tagit initiativ till ett sådant projekt, att en nordisk referensgrupp har etablerats som har till uppgift att följa utvecklingen av denna kartläggning och att resultatet av arbetet ska rapporteras . ansåg därför att rekommendationen kunde avskrivas. välkomnade att arbetet med en kartläggning satts igång och att redovisningen av projektet väl skulle svara mot rådets rekommendation, men eftersom man ännu inte sett resultaten av detta arbete beslutade utskottet att inte avskriva rekommendationen utan avvakta ett nytt meddelande från ministerrådet 2010. anmodades att till medborgar- och konsumentutskottet komma med inspel till ett medlemsförslag om en gemensam nordisk kraftsamling mot narkotika (rekommendation nr 20/2009). Efter diskussion i utskottet framgick att en klar majoritet var positiva till förslaget. Man ansåg också att huvudfokus fortsatt skulle vara nolltolerans för såväl bruk som innehav av narkotika. Eftersom detta även handlar om psykisk hälsa, ett område som välfärdsutskottet arbetar med kontinuerligt, ville man lyfta fram problemställningar som t.ex. vad som gör att unga människor börjar använda narkotika, varför ungdomar hamnar i destruktiva missbrukarmiljöer och om det finns goda nordiska exempel på åtgärder som fungerar. Utskottets tema var huruvida kränkta barn blir sjuka vuxna. Arbetet med temat utmynnade i en rekommendation som 2009 besvarades av . I svaret betonas att barns och ungas välbefinnande är en högt prioriterad fråga för ministerrådet. har en rad forskningsaktiviteter initierats, såväl nationellt som på nordiskt plan, när det gäller ungas utsatthet och hur man kan arbeta förebyggande på detta område. Nordforsk har även etablerat ett forskarnätverk med fokus på målinriktade insatser för barn som exponeras för våld i familjen samt ungdomar och social marginalisering. noterade i sitt betänkande att en hel del arbete redan sker på området, men ansåg att forskningsinsatserna kunde vidareutvecklas och breddas. Bland annat föreslog man att Nordbuk (Nordiska barn- och ungdomskommittén) skulle upprätta en webbsida för förmedling av barn- och ungdomsforskning, etablera en nordisk barnbarometer som även innefattar ungdomar samt undersöka möjligheten att initiera en nordisk barnombudsman. Utskottet avskrev därför inte rekommendationen, utan avvaktar ett nytt meddelande från ministerrådet 2010. Barns och ungas väntetider inom psykiatrivården i är en fråga som välfärdsutskottet arbetat med då man rekommenderade att bl.a. sätta in kraftfulla åtgärder för att förbättra tillgängligheten och komma till rätta med problemen med långa väntetider. underströk i sitt meddelande 2009 att det är ländernas ansvar att sörja för tillräckliga hälsotjänster till sin befolkning, men att ett nordiskt samarbete pågick i form av en rad aktiviteter i syfte att stärka de nationella insatserna på området. MR-S har även utpekat psykisk hälsa som ett särskilt satsningsområde 20092010 och har avsatt till olika projektinsatser, något som välfärdsutskottet välkomnade i sitt betänkande. Utskottet hänvisade dock till en nyligen publicerad dansk rapport, beställd av ministerrådet, som innehåller flera konkreta förslag på hur man skulle kunna få ned väntetiderna i barn- och ungdomspsykiatrin. Man ville att ministerrådet skulle följa upp detta arbete och informera om vilka åtgärder som eventuellt vidtagits med rapporten som grund. Utskottet avvaktar därför ett nytt meddelande 2010. diskuterade budgetprocessen och vilka teman inom hälsa och välfärdsområdet som borde prioriteras inför Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ . Man kom i utskottet fram till tre teman som det var önskvärt att fokusera på: hiv/aids och multiresistent tuberkulos, ungas situation på arbetsmarknaden samt psykisk hälsa. Det formulerades även ett brev till ministerrådet där man bl.a. önskade få en översikt över de projekt i budgeten som existerar på välfärdsutskottets områden, inklusive kostnads- och tidsramar. Eftersom utskottet inte var tillfreds med det svar man fick från ministerrådet bjöd man till utskottets möte in Nordiska ministerrådets avdelningschef för hälsa och välfärd, . Han försäkrade att det från ministerrådets sida inte finns någon önskan att frånhålla utskottet någon information om budgeten och beklagade om man uppfattat att så var fallet. Utskottet framhöll att man i fortsättningen ville ha mer insyn och ett tätare samarbete med ministerrådet i dessa frågor. Man uttryckte också en oro över omfattande byråkrati och att resultaten av projekten inte motsvarade det administrativa arbete som lades ned i de olika projekten. Välfärdscenter (NVC), som startade sin verksamhet , är en institution som lyder under , social- och hälsosektorn och som även har en sekretariatsfunktion till Nordiskt Handikappolitiskt Råd (NHR). NVC fick 2009 ca för att genomföra ett pilotprojekt inom ramarna för ministerrådets globaliseringsinitiativ. Projektet fokuserade på temat ett inkluderande arbetsliv och inriktades främst på unga och personer med funktionshinder som hamnat utanför det etablerade samhället, men även på hur välfärdsteknologi kan bidra till att skapa ett inkluderande arbetsliv. noterade att satsningen låg väl i linje med huvudtemat och med de inspel utskottet gjort till globaliserings- och budgetprocessen . Utskottet bjöd in NVC:s direktör till ett möte för att informera sig om centrets organisation samt pågående och planerade projekt. Man skulle bl.a. göra en satsning på de stora demografiska utmaningar som de nordiska länderna står inför. Den nordiska välfärdsmodellen är också ett område som NVC ville arbeta aktivt med att kartlägga och vidareutveckla. behandlade välfärdsutskottet en ny strategi för att synliggöra gränshindersproblem mellan de nordiska länderna på social- och hälsoområdet, och i syfte att informera sig i ärendet bjöd man också in från Gränshinderforum till ett möte. Det framkom att det bl.a. finns problem på skolområdet när det gäller pendling och dessutom orättvisa förtidspensioner, arbetsgivaravgifter och sjukförsäkringar för studerande i ett annat nordiskt land. Utskottets medlemmar ville därefter se en skriftlig redovisning från Gränshinderforum över vilka problem som prioriteras inom det sociala området. Förutom de ovannämnda exemplen tog redovisningen upp socialavgifter vid arbete i två länder samt avtal om tryggad mobilitet. Det framgick också av rapporten att de nordiska länderna i princip inte har något samarbete kring implementering av EU-direktiv, vilket innebär att även nya gränshinder riskerar att uppstå. betonade vikten av att de nationella delegationerna även fortsättningsvis arbetar med dessa frågor. valde hur skapa en god livskvalitet för äldre i som huvudtema . Detta är ett viktigt tema, inte minst med tanke på den demografiska utvecklingen i . Äldrevård, hälsa, demensproblematik, trivsel och boendevillkor är några frågor inom detta område som utskottet kommer att arbeta med . Utskottet arbetar även vidare med gränshindersproblemen på social- och hälsoområdet samt med narkotikafrågor och frågor om psykiatrivården i de nordiska länderna. Dessutom följer utskottet upp globaliseringsinitiativet inom hälso- och socialområdet. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras via Nordiska ministerrådets budget, inklusive de nordiska institutionerna, och svarar för kontrollverksamheten i fråga om det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt ärenden om tolkning av , andra avtal om nordiskt samarbete och rådets arbetsordning. Svenska medlemmar i kommittén har varit () och (). har vissa fasta uppgifter som att granska danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Den genomförda granskningen har inte föranlett några särskilda synpunkter. Därutöver kan kommittén på eget initiativ besluta om att kontrollera olika områden inom den nordiska verksamheten. granskningsuppgift har helt varit inriktad på Nordiska ministerrådets projektverksamhet. Rådet har kritiserat ministerrådets handläggning av projekt såväl administrativt som finansiellt. Cirka 1800 projekt, som täcker ett brett spektrum av politikområden, pågår i Nordiska ministerrådets regi. har granskat projektens initieringsfas, levnadstid och evaluering. Vid sessionen 2008 antog en rekommendation där ministerrådet uppmanas att fokusera på ett mindre antal projekt av stor nordisk nytta som är konkreta och transparenta och som efter genomförandet utvärderas. Av ministerrådets rapport till sessionen 2009 framgår att en del åtgärder vidtagits för att få en bättre projektstyrning, men kommittén ansåg att det fortfarande saknades en klar definition av begreppet projekt och åtgärder för att minska antalet projekt. tillsatte kommittén en särskild arbetsgrupp, bestående av riksdagsledamöterna , med uppgift att lägga fram förslag om hur projekthanteringen i ministerrådet bör struktureras. I arbetsgruppens rapport föreslås bl.a. att alla projekt ska ha en projektbeskrivning som anger syfte, start och avslut samt den nordiska nyttan. Kommitténs beslut var i enlighet med arbetsgruppens förslag som framfördes till ministerrådet vid sessionen. underströks vikten av att utarbeta en omställningsplan för existerande projekt, liksom möjligheten att politiskt värdera om projekten ska avslutas eller övergå i permanent verksamhet. kommer att fortsätta granskningen av Nordiska ministerrådets projekthantering och följa upp den tidigare antagna rekommendationen . De nordiska kontoren i och har varit centrala instrument i det nordiska närområdessamarbetet. har kommittén granskat hur utvecklingen påverkat informationskontorens verksamhet och roll i detta samarbete. inrättades ett informationskontor i , och kommittén avser att besöka Kaliningradkontoret för att undersöka hur verksamheten har utvecklats. Kommittén kommer också att undersöka hur arbetet med statsministrarnas globaliseringsinitiativ fortskrider. Det parlamentariska Östersjösamarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av samarbetet. På finns en förhoppning att visionen om ett gränslöst också ska omfatta . Det parlamentariska Östersjösamarbetet äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC), i vilkens ledning är representerat. Den parlamentariska arrangerades och äger rum en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett antal frivilligorganisationer. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljö, arbetsmarknad, välfärd och sjösäkerhet. Samarbetet är också ett viktigt instrument i samarbetet med och bidrar till ett ökat informationsutbyte och kontaktnätsbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Till den parlamentariska utser för varje mandatperiod en delegation bestående av fem ledamöter. Innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för alliansen och två för oppositionen. De fem ledamöterna utses inför varje konferens av partigrupperna. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ och består av tio parlamentariker: från två, en, en, två, en, två och från konferensens värdland en. Kommittén möts cirka . har inte haft någon representant i den permanenta kommittén. Kommitténs mandat är att förbereda den årliga i samarbete med värdlandet och att följa upp den parlamentariska resolutioner. I detta arbete har kommittén ett nära och gott samarbete med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan . En utvidgad kommitté där samtliga deltagande länders parlament ska vara representerade träffas . Riksdagsledamot () är representant i den utvidgade kommittén. Den 18:e parlamentariska ägde rum i den 30 augusti1 med deltagande av ca 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer. Konferensen öppnades av talman . Från deltog (), (), (), () och (). Därutöver deltog (), (), () och () som representanter för och arbetsgrupper. Huvudtemat för konferensen var . Konferensens olika sessioner tog upp det aktuella samarbetet i , sjösäkerhet och sjöfartsskydd, civil säkerhet, klimatförändringar och energieffektivitet samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor. Konferensen avslutades med att deltagarna, efter stor diskussion i redaktionskommittén och i plenum, ställde sig bakom en resolution (bilaga 6). Vid konferensen diskuterades också och vikten av att denna sammankopplas med den Nordliga dimensionen. Vid den 16:e parlamentariska i beslöts att en arbetsgrupp för arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor skulle upprättas. I arbetsgruppen har () deltagit från och () från välfärdsutskott. I arbetsgruppen har representanter för samtliga parlament i länderna kring deltagit. Arbetsgruppen presenterade sin rapport, Labour Market and Social Welfare, vid årets , och resultatet framgår av resolutionen. Vid den 16:e parlamentariska beslöts också att en arbetsgrupp för energi- och klimatfrågor skulle upprättas. I arbetsgruppen har () deltagit från och () som representant för miljö- och naturresursutskott. Även här har representanter för samtliga parlament i länderna kring deltagit. Arbetsgruppen presenterade sin rapport, Energy Efficiency and Climate Change, vid årets , och resultatet framgår också av årets resolution. Den 19:e parlamentariska äger rum i . Temat för konferensen är bl.a. klimatförändringens påverkan på biologiska mångfald och den civila säkerheten i med fokus på bl.a. trafficking. I den resolution som antogs vid konferensen i beslöts att en för gemensam arbetsgrupp för integrerad havspolitik skulle tillsättas. En sådan arbetsgrupp har inlett sitt arbete, och från riksdag deltar riksdagsledamot () och från riksdagsledamot (). Arbetsgruppen förväntas presentera sin slutrapport vid den 20:e parlamentariska . beslöt också att en gemensam arbetsgrupp för civil säkerhet skulle tillsättas, och även den gruppen ska lämna sin slutrapport vid den 20:e parlamentariska . Riksdagsledamot () är representant i arbetsgruppen, och för medborgar- och konsumentutskott deltar (). 9 Den parlamentariska arktiska konferensen Sedan starten har miljöfrågor och effekterna av klimatförändringarna varit i fokus för det arktiska parlamentarikersamarbetet. har samarbetet även fokuserats på den civila säkerheten i regionen och befolkningens hälsotillstånd. Det ökade intresset för den arktiska regionen i både de nationella parlamenten och har återspeglats i arbetet inom ramen för det arktiska parlamentarikersamarbetet. Den första konferensen hölls 1993 i . Den parlamentariska arktiska konferensen, CPAR (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region), utgörs av delegationer utsedda av parlamenten i , , , , , , och samt . Konferensen äger rum i något av medlemsländerna. Den 8:e parlamentariska arktiska konferensen arrangerades i , . har ingen permanent arktisk delegation utan utser för varje konferens en delegation bestående av fem ledamöter enligt den partipolitiska fördelning som fastslås av riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod. Under innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter från alliansen och två från oppositionen. Den parlamentariska arktiska kommittén, SCPAR (), bildades och är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan konferenserna samt förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör följer kommittén Arktiska rådets arbete på nära håll. I kommitténs möten deltar även representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den parlamentariska arktiska kommittén är för mandatperioden (), och svensk suppleant är (). Den permanenta kommittén har som brukligt hållit tre möten .