frsrdg · GX04RRS10 · 2010-02-17 00:00:00 — Det tredje perspektivet gällde de utmaningar som uppstått i och med den ökade internationella rörligheten för varor och tjänster. Det finns vid sidan av en långsiktigt hållbar inriktning också ett behov av att anpassar årets granskning till förändringar och händelser i omvärlden. genomfördes flera sådana granskningar såsom inköp av IT-lösningar (RiR 2009:2) och Statens garantier i finanskrisen (RiR 2009:26). genomfördes flera uppföljande granskningar inom områden som blev aktuella såsom Tillsynen av överförmyndarna (RiR 2009:31) och Länsplanerna för regional transportinfrastruktur (RiR 2009:23). granskningsrapporter ska kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. Varje granskningsrapport ska uppfylla ett antal internt formulerade kvalitetskriterier. Följsamheten gentemot dessa kriterier följs upp i anslutning till den interna kvalitetssäkringen. Alla publicerade granskningar har uppfyllt dessa krav. En del i kvalitetssäkringen är den faktagranskning som genomförs för alla granskningar. Den granskade organisationen tar del av ett utkast till rapporten och lämnar synpunkter och korrigerar eventuella sakfel. har det inletts en utveckling där även rapportens slutsatser kan ingå i faktagranskningen. Syftet har varit att säkerställa att hänsyn har tagits till alla relevanta fakta som ligger till grund för rapportens slutsatser. vetenskapliga råd fyller en funktion för det interna kvalitetsarbetet. I granskningar som har ett mera principiellt intresse har rådet engagerats. En del i arbetet med att säkra kvaliteten är att granskningarna tillförs rätt kompetens, vilket i många fall kräver att extern kompetens kan knytas till projekten i tillräcklig omfattning. Den externa medverkan i granskningarna har ökat . har framfört önskemål om en tydligare redovisning av utvecklingen av kvaliteten i granskningsrapporterna. har därför inlett ett arbete tillsammans med för att systematiskt låta forskare bedöma kvaliteten i granskningsrapporter. Syftet med den första studien som avsåg totalt 16 granskningsrapporter har främst varit att få ett underlag för ett långsiktigt hållbart system för extern kvalitetsbedömning. Den första studien visade sammantaget att rapporterna lever upp till de kvalitetskrav som formulerats för granskningarna. kommer att följa upp de synpunkter som framförs. Studien har även gett värdefulla erfarenheter om de framtida formerna för extern kvalitetsbedömning. Dessa avser bl.a. hur urval av rapporter ska gå till, formerna för bemanning av forskarpanelen och utformningen av kvalitetskriterier. Granskningarna ska nå hög verkningsgrad Målet om hög verkningsgrad innebär för effektivitetsrevisionen att de brister som uppmärksammar i sina rapporter också åtgärdas. Måluppfyllelsen följs upp genom den årliga uppföljningsrapporten. presenterades en bredare bild av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporterna och också vilka effekter som granskningarna har bidragit till när regeringen och de granskade organisationerna haft tid på sig att beakta granskningsresultaten och omsätta dem i praktisk handling. Resultatet av uppföljning visade att det vidtas en rad åtgärder och förbättringar i den statliga förvaltningen som ligger i linje med rapporternas slutsatser och rekommendationer. Resultatet av uppföljning redovisas mer i detalj nedan under avsnittet Omvärldsriktad verksamhet. Kostnaderna för effektivitetsrevision har ökat med . Större delen av kostnadsökningen uppgående till är hänförlig till den ökade användningen av extern kompetens. Den resterande kostnadsökningen avser främst lönekostnader. Kostnader fördelade på olika delar av granskningsprocessen I likhet redovisas kostnader och förbrukad tid uppdelat på områdesbevakning respektive förstudie och granskning. Ett enskilt års områdesbevakning avser i huvudsak kommande års granskningar. kostnader för förstudier och granskningar avser däremot till viss del årets publicerade granskningar men även de som avslutas först året därpå. TABELL 6: KOSTNADER FÖR EFFEKTIVITETSREVISION 20092007 (TKR) Tabell 7: Redovisade timmar för effektivitetsrevision 20092007 användes av den redovisade tiden för områdesbevakning, vilket är en ökning jämfört med (). Årets ökning är motiverad då en alltför låg andel områdesbevakning ökar risken för brister i underlaget för beslut om att starta förstudier och granskningar. Antalet redovisade timmar som använts för förstudier och granskningar var i stort oförändrat i förhållandet till 2008. Kostnaderna ökade med . Tabell 8: Kostnader för förstudier och granskningar SAMT styckkostnad 20092007, tkr Upparbetade kostnader vid årets början Kostnad för avslutade granskningar varav förstudier och granskningar som ej resulterat i rapport Styckkostnad för avslutade granskningar I jämförelse med 2008 har styckkostnaden för en publicerad rapport ökat från till (). De upparbetade kostnaderna var i stort oförändrade jämfört med . Kostnaderna för förstudier och granskningar som inte resulterat i en rapport har ökat något jämfört med . Det internationella utvecklingssamarbetet ska bedrivas i enlighet med vad har beslutat. För detta ändamål disponerar anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. uppgick det anvisade anslaget till . Anslaget ska användas i överensstämmelse med målet och inriktningen för politik för global utveckling och internationellt utvecklingssamarbete samt i enlighet med (/DAC:s) definition av bistånd. Det internationella utvecklingssamarbetet har bestått av åtta separata projekt, vart och ett grundat på ett avtalsförhållande till en samarbetspartner, vanligtvis en nationell revisionsmyndighet. har ett arbete inletts för att undersöka förutsättningarna för samarbete med den nationella revisionsmyndigheten i , ett land som är prioriterat för svenskt utvecklingssamarbete. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att det ska bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna, genom att stärka parlamentens kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. I utvecklingssamarbetet utgår vi från inriktningen av politik för global utveckling och arbetar i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Vi ska dessutom följa INTOSAI:s och /DAC:s vägledningar och rekommendationer i fråga om principer och metoder för kapacitetsutveckling. I varje enskilt samarbetsprojekt är det övergripande målet att vår samarbetspartner, genom att utveckla sin institutionella kapacitet, självständigt och uthålligt ska kunna verka inom sitt mandat som nationellt revisionsorgan. Resultatmål för projekten fastställs i årliga aktivitetsplaner. Detta inbegriper stöd till våra samarbetspartner i deras roll att driva på reformer avseende statlig styrning och uppföljning. Verksamheten vägleds således av flera slag av övergripande mål. Möjligheterna att nå dessa mål påverkas i väsentlig grad av agerandet från andra biståndsaktörer och olika intressenter i samarbetsländerna, liksom av den allmänna utvecklingen i respektive land. Det enskilda projektet kan således ansvara endast för att dess egna resultatmål uppnås. Det är på den nivån som måluppfyllelsen bäst kan verifieras, och det är där vi kan redovisa projektets bidrag till utvecklingen och måluppfyllelsen på högre nivåer. Verksamheten har inriktats på att skapa förutsättningar för att de övergripande målen ska kunna uppnås. samlade bedömning är att arbetet bidragit till en utveckling som stärkt revisionsorganens kapacitet och i flera samarbetsländer också förbättrat förutsättningarna för parlamenten att utöva sin kontrollmakt. I varje samarbetsprojekt utgår vi från det system av aktörer som vår partner ska verka inom, dvs. systemet för offentlig finansiell styrning i det aktuella samarbetslandet. Det direkta stödet till vår partner vägs sedan mot behoven av konkreta stödinsatser, som till exempel information och utbildning riktad till parlamentariker och andra om revisionens roll i kontroll- och styrsystemet. De resultatmål som har formulerats inom respektive projekt, och som i varje enskilt fall är grunden för projektverksamheten, har genomgående kännetecknats av dessa övergripande syften. Så till exempel har i många fall respektive lands statschef, parlamentets budgetkommitté, finansministerium och medier på olika sätt medverkat i projektens aktiviteter. Planerade projektaktiviteter har i det stora flertalet fall genomförts enligt plan. förändras förutsättningarna för vår samarbetspartner under löpande år, bland annat uppkommer inte sällan kapacitetsproblem hos partnern, vilket kräver stor flexibilitet från vår sida för att anpassa insatserna till förändrade behov. Anslagsutnyttjandet var av det disponibla anslaget, vilket är lägre än föregående års utfall och lägre än planerat. Orsaken till det låga utfallet jämfört med föregående år var främst en ändrad personalsammansättning och färre långtidsstationerade medarbetare . De nya avtal som undertecknats har medfört dels en utvidgning av projektverksamheten, dels en successiv förnyelse av projektportföljen. Det internationella utvecklingssamarbetet har enligt bedömning sammantaget bidragit till en utveckling i samarbetsländerna som innebär en god måluppfyllelse. Resultaten av det internationella utvecklingssamarbetet redovisas nedan i en presentation av vad som åstadkommits inom ramen för de större samarbetsprojekten . har fortsatt samarbetet med (AFROSAI-E), som ger stöd till 23 nationella revisionsorgan i främst södra . Vi har bidragit bl.a. genom tre långtidsrådgivare med ansvar inom områdena institutionellt kapacitetsuppbyggande, effektivitetsrevision samt finansiell revision och kvalitetssäkring. De mest omfattande insatserna har varit inriktade på effektivitetsrevision och kvalitetssäkring. Ett stort chefsutbildningsprogram har startats och genomförts enligt plan. Programmets syfte har varit att utbilda chefer i att bedriva operativ verksamhet parallellt med utvecklingsarbete. Detta har skett i enlighet med en modell för institutionell kapacitetsutveckling som har tagits fram av AFROSAI-E. Det övergripande målet för samarbetet med de tre revisionsmyndigheterna i och är att de ska bli väl fungerande revisionsmyndigheter. Revisionsarbetet ska följa den nationella lagstiftningen och internationellt erkända revisionsnormer. Revisionsrapporter av hög kvalitet ska produceras och ha en dokumenterad effekt på den offentliga beslutsprocessen. För att förstärka kvaliteten i revisionsmetodiken har en ny version av manualen för finansiell revision samt nya metoder och riktlinjer för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll tagits fram. En anpassning har gjorts till de nya internationella revisionsstandarderna. Personalen har genomgått intensiv utbildning och träning på dessa områden. En första version av revisionsstandarder (audit principles) för effektivitetsrevision har tagits fram. Fem effektivitetsgranskningar har publicerats. Vidare har en chefsutbildning för den strategiska ledningen också genomförts. har samarbetsprojektet i Bosnien och utvärderats av konsulten . Utvärderingen visar att det övergripande projektmålet, att hjälpa de bosniska revisionsmyndigheterna att bygga upp och stärka sin institutionella och professionella kapacitet, har uppnåtts. Det viktigaste resultatet under den senaste projektfasen har varit att utveckla kvaliteten i den finansiella revisionen, baserat på internationella standarder för finansiell revision. Utvärderingen konstaterar också att samarbetet mellan revisionsmyndigheterna och deras parlament har förbättrats. Intervjuade parlamentariker har framhållit revisionsrapporternas goda kvalitet och väl avvägda rekommendationer. Insatserna har främst inriktats på ett fortsatt genomförande av Court of Accounts strategiska utvecklingsplan, dvs. att stödja en rad olika institutions-, professions- och kompetensbyggande insatser. Stödinsatser har också genomförts vad gäller den nya lag för Court of Accounts som godkändes av parlamentet . Insatserna har lett till ökad kunskap och förståelse hos ledning och övrig personal i fråga om revision enligt moderna standarder samt metoder för styrning, planering och resursallokering. En pilotgranskning har genomförts, som resulterat i en rad erfarenheter inför arbetet med att planera och genomföra finansiell revision i enlighet med det nya mandatet. Vidare har Revisionsmanualen prövats och ett kvalitetssystem genomförts. Court of Accounts har därmed fått en grund för vidareutveckling av dessa verktyg. Projektet har också bistått Court of Accounts med att införa ett tidredovisningssystem och att etablera en fungerande internrevisionsfunktion. har samarbetet med National Audit Office of bland annat lett till nya föreskrifter på revisionsområdet, något som har stärkt revisionsmyndighetens oberoende. Kunskapen om dessa föreskrifter, liksom om den nya revisionslagen, har spridits till både parlamentariker och personalen vid National Audit Office of . En andra utbildningsomgång avseende den nya revisionsmanualen har genomförts, och förberedelser har inletts för en tredje. Ett antal revisorer har fått kvalificerad utbildning i ett IT-baserat revisionsverktyg. Kvalificerad utbildning i IT-revision har också påbörjats. Inom effektivitetsrevisionen har tre rapporter slutförts. En bemanningsstudie rörande effektivitetsrevisionen resulterade i beslut om personalförändringar och nyrekryteringar. En ny kommunikationspolicy har utarbetats, och utbildningsinsatser för journalister har genomförts avseende redovisnings- och revisionsfrågor. Inom IT-området, liksom beträffande utbildning av parlamentariker, har vissa aktiviteter inte genomförts enligt plan utan skjutits . Slutligen har stödet inom området bedrägeri- och korruptionsbekämpning fortsatt. En del i detta avser introduktionen av ett delvis nytt angreppssätt, innebärande ett samspel mellan korruptionsspecialister vid National Audit Office of och den finansiella revisionen. Samarbetet med Office of the Controller and Auditor General of gick in i en andra fas. Samarbetet koncentreras till att utveckla en revisionsmanual. har inlett ett utvecklingssamarbete med General i . En fungerande projektsamordning har utvecklats mellan General , och andra givarorganisationer. Inom arbetet med att introducera effektivitetsrevision har fyra parallella pilotstudier påbörjats. Stöd till utveckling av det parlamentariska kontrollsystemet har inletts genom information och diskussion, bl.a. vid två heldagsseminarier. Ledningsfrågor och frågor om strategisk planering har behandlats. En kartläggning har inletts av hur den interna kvalitetssäkringen av revisionens arbete fungerar. Inom samarbetet med Accounting Chamber of i har två planeringsaktiviteter genomförts. Dessa har resulterat i ett projektdokument, som båda parter står bakom. Samarbetet med Office of the Auditor General i , som har pågått , avslutades enligt plan . Samarbetet med Office of the Auditor General i har i stor utsträckning uppnått de uppsatta målen, med hänsyn tagen till begränsningar i de legala förutsättningarna. En intern Vägledning för internationellt utvecklingssamarbete (VIS) har beslutats. VIS omfattar kriterier för val av samarbetsländer, beskrivningar av arbetsprocesser inklusive beslutsrutiner m.m. Den är en grund för det interna kvalitetssäkringsarbetet. Regelmässigt ska alla projekt genomgå en extern utvärdering inför varje ny projektfas och inför avslutningen av den sista fasen, då hela projektet är föremål för den externa genomlysningen. har en sådan utvärdering genomförts (avseende Bosnien och ). En enkät har lämnats till samtliga samarbetspartner. I enkäten efterfrågar respektive partners syn på hur projektet inverkat på den egna kapacitetsutvecklingen och den allmänna utvecklingen i landet i fråga om t.ex. transparens och ansvarsutkrävande. är denna självbedömning self assessment görs av våra samarbetspartner. Avsikten är att vi på detta sätt ska kunna redovisa inte bara vår egen bedömning av projektresultaten, utan även våra partners uppfattning. Sammanfattningsvis pekar flera samarbetspartner på svårigheter att genomföra projektaktiviteter . En förklaring är ibland deras begränsade tillgång till kvalificerad egen personal som kan genomföra verksamheten samt de utmaningar som är förenade med att tillämpa nya perspektiv i rollen som nationellt revisionsorgan. Flera samarbetspartner menar att samarbetet med har bidragit till att stärka det formella mandatet genom ny lagstiftning samt att de har kunnat introducera och tillämpa nya metoder med hjälp av nya manualer och praktiskt stöd i revisionsarbetet. Rapporteringen till och samarbetet med respektive parlament uppges också ha förbättrats i flera länder. Samtliga samarbetspartner uttrycker sig positivt om samarbetet med , men de framför även önskemål om vissa förändringar vad gäller vilka projektaktiviteter som ska prioriteras och hur de ska definieras samt i flera fall att aktiviteterna gärna får vara mer omfattande. Tabellen nedan visar hur projektsammansättningen har utvecklats . Det internationella utvecklingssamarbetet inom har haft en ändrad personalsammansättning, både jämfört med och med planeringen , med ett mindre antal långtidsstationerade medarbetare . Trots det har kostnadsutfallet endast minskat något jämfört med , även om utfallet är lägre än vad som planerades. Det internationella utvecklingssamarbetet bär gemensamma kostnader enligt samma modell som i övrigt förutom när det gäller långtidsstationerad personal4, detta för att uppnå en ändamålsenlig fördelning av myndighetsgemensamma kostnader. Av de myndighetsgemensamma kostnaderna har fördelats till internationellt utvecklingssamarbete. Motsvarande fördelning för övriga verksamhetsgrenar är för årlig revision, för effektivitetsrevision samt för omvärldsriktad verksamhet. (Se vidare om tillämpade redovisningsprinciper under Tilläggsupplysningar och noter nedan.) Tabell 9: Kostnader för internationellt utvecklingssamarbete 20092007 (tkr) samt uppgift om när nuvarande projektfas avslutas Tabell 10: Redovisade timmar FÖR internationellt utvecklingssamarbete Målet för verksamhetsgrenen är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt samt att öka genomslaget av verksamhet. Den omvärldsriktade verksamheten bedrivs både nationellt och internationellt. Den nationella verksamheten syftar till att öka kunskapen och intresset för revisionens resultat genom myndighetsövergripande konferenser, seminarier, medverkan i mässor och andra möten. Verksamheten inrymmer även remisshantering, den årliga rapporten som beskriver de viktigaste iakttagelser inom de två revisionsgrenarna samt uppföljningsrapporten som redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av granskning. Kostnaden för den nationella delen av verksamhetsgrenen uppgick till . Internationellt har en omfattande samverkan med revisionsorgan i andra länder genom deltagande i olika organisationer och arbetsgrupper. Kostnaden för den internationella delen av denna verksamhetsgren uppgick till . Sammanlagt uppgick kostnaden för den omvärldsriktade verksamheten till . Insatserna har ökat såväl nationellt som internationellt för att utveckla men också sprida kunskap om revisionens roll och metoder. Uppföljningen av genomslaget av revisionens iakttagelser har vidareutvecklats. bedömning är att vi nådde de fastställda målen för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet. Den nationella omvärldsriktade verksamheten har ökat jämfört med i huvudsak beroende på ökade externa kontakter och seminarieverksamhet. Myndighetsövergripande seminarier och externa kontakter arrangerade en konferens med temat oberoende granskning för demokratisk insyn och effektiv förvaltning i staten. Drygt 100 personer från riksdag, regering, myndighetsledningar och medier deltog. Konferensen sändes i sin helhet på SVT24. Som ett samarrangemang med SKYREV, FAR/SRS, ESV och SKL hölls konferensen offentlig revision. Ett stort antal deltagare från den statliga, landstingskommunala och kommunala revisionen deltog. Konferensen fick positiva omdömen av deltagarna. Det var första gången som en konferens genomfördes för revisorer inom hela den offentliga sektorn. har även deltagit i seminarier under Almedalsveckan och KvalitetsMässan. ESV-dagen och internrevisionsdagarna är andra exempel på konferenser där varit representerad. Efter att en granskningsrapport publicerats genomförs olika aktiviteter som ska bidra till att öka kunskapen om revisionens iakttagelser. Det handlar bland annat om presentationer i utskott och seminarier tillsammans med revisionsobjekten. har genomfört flera seminarier med en aktuell granskning som tema. Ett sådant exempel var granskningen av Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet. I Riksrevisorernas årliga rapport presenterar riksrevisorerna de viktigaste iakttagelserna från den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. rapport redovisades slutsatserna från effektivitetsrevisionens granskningar inom tre områden: det finanspolitiska ramverket under en ekonomisk kris, konsekvenser av en ökad internationell rörlighet, samt myndigheternas genomförande av EU-beslut. För den årliga revisionen redovisades de viktigaste iakttagelserna från granskningen av myndigheternas årsredovisningar och hur myndigheterna hanterat nya ekonomiadministrativa krav, bland annat avseende intern styrning och kontroll och införande av elektronisk fakturahantering. I redovisades hur och regeringen behandlat granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen sedan starten . Rapporten innehöll även en redovisning av åtgärder med anledning av invändningar i revisionsberättelserna för . rapport utvecklades analysen av vilka effekter som granskningarna har bidragit till när regeringen och de granskade organisationerna kunnat omsätta dem i praktisk handling. Uppföljningsrapporten visade att granskning ger upphov till ett betydande förbättringsarbete i den statliga verksamheten. företräder statlig revision i olika sammanhang, till exempel i frågor om styrning och revision. Myndigheten har även genom sin granskning kunskap om förhållanden inom en mängd olika områden. lämnade 17 remissyttranden. internationella omvärldsriktade verksamhet har ökat i omfattning sedan föregående år. Ökningen har främst skett inom ramen för engagemanget i den internationella organisationen för högre revisionsorgan (INTOSAI). har därutöver varit revisor i flera internationella organisationer. Internationell revision, samverkan och kontakter deltar som nationellt revisionsorgan () i ett omfattande internationellt samarbete. Myndigheten är medlem i INTOSAI och andra multilaterala nätverk och organisationer inom revisionsområdet. Dessutom deltar i bilateralt utbyte och samverkar med den Europeiska revisionsrätten (ECA) och de nationella revisionsorganen inom EU rörande granskning av EU-medel samt i revision av internationella organisationer. leder en undergrupp till INTOSAI Task Force on the Global Financial Crisis som närmare ska beskriva orsakerna till nuvarande och tidigare finanskriser samt beskriva vilka lärdomar som kan dras för framtiden. har också deltagit i flera andra av INTOSAI:s kommittéer och arbetsgrupper, bl.a. i syfte att bidra och ta del av metoder och erfarenheter som kan användas i vår egen granskningsverksamhet och för att bidra med egen kunskap. påbörjades en referensgranskning (peer review) av den kanadensiska revisionsmyndighetens årliga revision tillsammans med de australiensiska och norska revisionsmyndigheterna. har också lett ett arbete att utvärdera arbetsgrupperna inom EU:s kontaktkommittésamarbete med syftet att effektivisera deras arbete. Vid antogs slutsatser kring detta arbete. har mottagit elva besök från såväl revisionsorgan som parlament och regeringar. Vidare har besvarat flera enkäter och frågor från andra länders revisionsorgan. har Europeiska revisionsrätten genomfört sju granskningsbesök i . samarbetar i enlighet med med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i .