frsrdg · GY04RRS1 · 2010-09-28 00:00:00 — Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning (RiR 2009:15) Svaga och outvecklade institutioner i den statliga förvaltningen i utvecklingsländer är ett grundläggande hinder för utveckling och undanröjande av fattigdom. En central uppgift för Sida är därför att stödja utvecklingen av statsförvaltningen i länder som tar emot bistånd från . Denna granskning har fokuserat på hur Sida hanterar stöd till kapacitetsutveckling samt regeringens styrning av stödet. Utgångspunkten för granskningen är Parisdeklarationens mål för ett effektivare bistånd och de internationellt vedertagna principer som /DAC tagit fram för stöd till kapacitetsutveckling. anser att det utifrån Sidas beslutsunderlag inte är möjligt att avgöra om Sidas stöd till kapacitetsutveckling går till rätt projekt eller om insatserna bidrar till att bygga upp statsförvaltningen långsiktigt. Bedömningarna är på flera punkter ofullständiga. Bland annat framgår ofta inte mottagarens efterfrågan på stöd, och insatserna saknar uppföljningsbara mål. Dessutom finns brister i Sidas institutionella lärande. konstaterar även att regeringens samarbetsstrategier och övriga styrdokument inte ger Sida tillräcklig vägledning på flera punkter som är väsentliga för Sidas genomförande av kapacitetsutvecklingsinsatser. menar även att det finns en konflikt mellan hur svenska statliga myndigheter engageras i utvecklingssamarbetet och Parisdeklarationens mål om obundet bistånd. Underhåll av belagda vägar (RiR 2009:16) Staten investerar i underhåll av belagda vägar. En förutsättning för effektiv styrning av underhållet är att underlagen för underhållsbehov och kostnader är tillförlitliga och tillräckliga. Resurserna riskerar annars att användas fel och behoven att antingen under- eller överskattas. I denna granskning har undersökt om underhåll av det statliga vägnätet baseras på tillförlitliga och tillräckliga underlag för effektiv styrning mot mål. bedömning är att saknar tillräckliga och tillförlitliga underlag för att styra underhållet av vägnätet. Underhållet riskerar därför att styras delvis slumpmässigt och inte efter behov. Konsekvensen av detta är att det är svårt att säga om målen för underhållet har nåtts och om de skulle kunna nås till en lägre kostnad. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen (RiR 2009:17) Denna rapport innehåller en granskning av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen . I granskningen uppmärksammas ett antal svagheter och brister i regeringens redovisning. Den långsiktiga bild av de offentliga finansernas utveckling som regeringen presenterar visar att dagens finanspolitik inte är hållbar, trots att beräkningen visar stora överskott fram till slutet av detta århundrade. Regeringen kommenterar inte vad detta får för konsekvenser för överskottsmålets nivå framöver. De indikatorer som används för att följa upp överskottsmålet är fortsatt bristfälliga och pekar mot både underskridande och överskridande av målet. Förslaget till nytt utgiftstak är svagt underbyggt, och det saknas en tydlig avstämning mot överskottsmålet och det önskade skatteuttaget. Under det beslutade taket skapas ett ökat utrymme genom redovisningstekniska tidigareläggningar av utgifter. Detta riskerar att skada förtroendet för utgiftstaket. anser vidare att regeringen bör fortsätta att förbättra sin presentation av den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn och tydliggöra förutsättningarna för att klara kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning och budgetbalans. IT-investeringar över gränserna (RiR 2009:18) Den statliga förvaltningens uppgift är att ge god service till medborgare och företag samt att utföra sin verksamhet så effektivt som möjligt. Samarbetet mellan myndigheter blir i detta sammanhang viktigt, inte minst när myndigheterna i samverkan ska investera i modern informationsteknik. Denna granskning har inriktats på orsakerna till att angelägna IT-investeringar i samverkan inte kommer till stånd och vilka konsekvenser detta får. En orsak är att myndigheterna av olika skäl nedprioriterar sin del i samverkan med andra offentliga aktörer. En annan orsak är att myndigheterna uppger att det saknas stöd i lagstiftningen för att genomföra IT-investeringar. Detta leder sammantaget till att staten inte bedriver sin verksamhet med fullt kapacitetsutnyttjande. E-legitimation en underutnyttjad resurs (RiR 2009:19) En e-legitimation är en elektronisk identitetshandling för privatpersoner. Genom att använda sin e-legitimation kan en person visa sin identitet och genom detta på ett säkert sätt få tillgång till tjänster och uppgifter hos myndigheter och företag via internet. Genom att använda e-legitimation får individen möjlighet till att bland annat deklarera, anmäla vård av sjukt barn eller sköta bankärenden. har granskat om systemet för e-legitimation är rättssäkert, tillgängligt, kostnadseffektivt och teknikneutralt samt om regeringen och ansvariga myndigheter har agerat i enlighet med intentioner på området. samlade bedömning är att systemet för e-legitimationer har haft en positiv effekt på utvecklingen av e-förvaltningen. Det finns dock ett antal mindre brister kring rättssäkerheten, tillgängligheten, kostnadseffektiviteten och teknikneutraliteten. Genom E-delegationens förslag går det dock att komma till rätta med flera av de brister som redovisas i granskningen. Delegationens förslag kan ge regeringen och myndigheterna bättre förutsättningar för att få till den styrning och uppföljning som krävs för att tillgodose önskemål om ökad rättssäkerhet, användbarhet och teknikneutralitet. Jobbskatteavdraget (RiR 2009:20) Regeringen har stegvis infört ett skatteavdrag på arbetsinkomster, det så kallade jobbskatteavdraget. Den övergripande frågan i denna granskning är om jobbskatteavdraget har förutsättningar att öka arbetsutbudet generellt och för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden i synnerhet. har även undersökt kvaliteten i regeringens beräkningsunderlag som ligger till grund för reformen. Granskningen visar att regeringens underlag för jobbskatteavdraget har förbättrats och är transparent och av god kvalitet. beräkningar av jobbskatteavdragets förväntade effekter på arbetsutbudet ligger i linje med regeringens beräkningar och reformen har förutsättningar att på lång sikt öka arbetsutbudet. Reformen har också potential att öka arbetsutbudet för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. granskning visar dock att allmänhetens kännedom om jobbskatteavdraget är låg. Eftersom få personer känner till reformen bedömer att det finns en risk att reformen inte når sin fulla potential. Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter (RiR 2009:21) Granskningen fokuserar på regeringens och ansvariga myndigheternas rapportering och hantering av nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter (Kyotoenheter). Granskningen visar att överskottet av utsläppsrätter väntas uppgå till drygt koldioxidekvivalenter , jämfört med åtagande enligt Kyotoprotokollet. Det är mer än de årliga utsläppen från landets privatbilism. Hanteringen av kommande överskott av utsläppsrätter avgör om nationella miljökvalitetsmål, Begränsad klimatpåverkan, kan nås. samlade bedömning är att det råder brist på transparens i rapporteringen av samlade innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. Det råder också brist på information om hur hanteringen av överskottet påverkar det nationella klimatmålet. Frånvaron av ett beslut om hanteringen av kommande överskott bidrar till att berörda myndigheter och departement har olika uppfattning om hur det nationella klimatmålet ska nås. konstaterar också att inte har fått tillfälle att ta ställning till användningen av det betydande finansiella värde som kommande överskott av utsläppsrätter utgör. Jobb- och utvecklingsgarantin en garanti för jobb? (RiR 2009:22) Jobb- och utvecklingsgarantin infördes och utgör det största arbetsmarknadspolitiska programmet. granskning fokuserar på programmets utformning och styrning samt Arbetsförmedlingens och regeringens uppföljning och utvärdering av garantin. Granskningen visar att det finns brister i regeringens styrning och i Arbetsförmedlingens hantering och uppföljning av garantin. Utvärderingar av garantin prioriteras inte av regeringen. Garantin är inte heller anpassad för stora deltagarvolymer. Upphandlade förmedlingstjänster genom så kallade kompletterande aktörer har inte bidragit till garantins effektivitet. rekommenderar regeringen att förbättra styrningen av garantin. Vidare bör Arbetsförmedlingen förbättra sin uppföljning av garantin för att bättre kunna prioritera inom förmedlingsverksamheten och erbjuda insatser inom garantin för deltagare utifrån deras behov. Länsplanerna för regional transportinfrastruktur (RiR 2009:23) Regeringen har gett 21 länsplaneupprättare (kommunala samverkansorgan, regionala självstyrelseorgan och länsstyrelser) i uppdrag att fördela medel till åtgärder av särskild betydelse för den regionala och lokala nivån. Länen planerar utifrån en preliminär ram på sammanlagt . har granskat de förslag till länsplaner som lämnades till regeringen . Granskningen visar att länen i några viktiga hänseenden inte har levt upp till de krav som ställs i regeringens direktiv. Det gäller främst kraven på att redovisa en samlad effektbedömning och tydligt motivera prioriteringarna för de åtgärder som föreslås. Bristerna gör det svårt att avgöra om valet av åtgärder är det mest effektiva och det långsiktigt mest socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbara alternativet. Likartade brister har påtalats av i tidigare planomgångar. informationsutbyte med andra länder (RiR 2009:24) Internationaliseringen gör att skattebaser blir mer och mer rörliga, vilket medför en risk för skatteplanering, skatteflykt och skattefusk. Skillnaden mellan den skatt som skulle tas ut om alla skattebetalare redovisade sina verksamheter och transaktioner korrekt och den skatt som i praktiken fastställs brukar kallas för skattefelet. beräknar att skattefelet på det internationella området uppgår till . Samarbete och utbyte av information med andra länder kan fylla luckor där saknar kontrollinformation och bidra till att minska skattefelet. Ett växande informationsutbyte kräver dock en systematisk och effektiv hantering, både av de kontrolluppgifter tar emot och de som skickar till andra länder. granskning av informationsutbyte med andra länder visar på en rad brister i hantering av informationsutbytet. Detta har fått negativa konsekvenser för förmåga att hantera ett växande informationsutbyte med andra länder. Ineffektiviteten i informationsutbytet kan få allvarliga följder för förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt och i förlängningen att säkra skatteintäkterna. Resursstyrning i högskolans grundutbildning (RiR 2009:25) I denna granskning har undersökt om det finns processer för en effektiv resursstyrning av grundutbildningen vid universiteten i , och . Granskningen visar att de tre lärosätenas kunskap om kostnader och resursanvändning behöver utvecklas. Förbättrad kunskap krävs för lärosätesledningens förmåga att effektivt fördela resurser. Dessutom skulle det stärka ledningens möjlighet att säkerställa ett utbildningsutbud i linje med lärosätets övergripande strategier. har i granskningen även undersökt intäkter, kostnader och undervisningsinsats för nio utbildningar. Resultatet synliggör stora skillnader mellan ämnen och mellan lärosäten. undersökning visar på en metod för att sammanställa information om hur mycket utbildning studenterna får för pengarna. rekommenderar lärosätena att stärka sin resursstyrning genom utvecklad kostnadsredovisning och uppföljning. Statens garantier i finanskrisen (RiR 2009:26) beslutade med en extraordinär berednings- och beslutsprocess om mycket omfattande statliga garantier för att mildra effekterna av den plötsligt uppkomna finanskrisen. Dessa garantier av bankernas inlåning och exportföretagens upplåning, har en omfattning på . granskning har inriktats mot garantivillkoren, underlaget för bedömningar av den ekonomiska risken för staten och skattebetalarna, samt återrapportering till . bedömer att villkoren och de avgifter som tas ut för bank- och insättningsgarantin och inom exportkreditområdet bidrar till att hålla ner statens kostnader för garantierna och ökar möjligheten till återvinning. anser däremot att regeringen inte har säkerställt ett tillfredsställande underlag för bedömning av statens risker för framtida kostnader inom garantiområdet. anser också att regeringen inte har lämnat en samlad och tydlig återrapportering till . Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott. Verkställighetsplanering och samverkan inför de intagnas frigivning (RiR 2009:27) Kriminalvårdens verkställighetsplanering används för att planera åtgärder som ska minska risken för att en intagen i anstalt återfaller i brott efter frigivningen. Granskningen visar att Kriminalvården inte lever upp till de krav som ställs på verkställighetsplaneringen. Det finns brister i bland annat kvaliteten, dokumentationen och uppföljningen. bedömning är att ledningen inte har varit tillräckligt tydlig i sin styrning eller gett personalen goda förutsättningar. För att en klient inte ska återfalla i brott behövs en effektiv samverkan mellan Kriminalvården och andra berörda myndigheter. Granskningen visar att samverkan inför frigivningen inte ger de intagna samma möjligheter till stöd i olika delar av landet som det saknas strukturer för samverkan. bedömning är att regeringen inte har ställt tydliga krav på att övriga myndigheter ska samverka, vilket har medfört att samverkan utvecklats olika. De ovan konstaterade bristerna riskerar att leda till att klienterna inte får rätt insats i rätt tid och att de insatser som gjorts inte möts upp av nödvändigt stöd vid frigivningen. Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser (RiR 2009:28) Enligt högskolelagen ska universitet och högskolor samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Ett krav på all högskoleutbildning är att den ska utveckla studenternas beredskap att möta förändringar i arbetslivet. En viktig utgångspunkt för denna granskning har varit Bolognaprocessen, där anställningsbarhet är ett av tre övergripande mål. granskning av regeringens, samt universitets och högskolors insatser för att främja anställningsbarhet är att det finns stora variationer mellan olika utbildningsprogram när det gäller i vilken utsträckning studenterna under utbildningen får möjlighet att etablera kontakt med arbetslivet. Granskningen visar också att lärosätenas uppföljning av sina insatser för att främja studenternas anställningsbarhet är outvecklad och att den arbetsmarknadsrelaterade informationen till blivande studenter är otillräcklig. Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd (RiR 2009:29) har intresset från utländska studenter att studera i ökat kraftigt. Detta ligger i linje med målet att svenska lärosäten ska bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete. Det stora antalet sökande har dock satt processerna för antagning och prövning av uppehållstillstånd för studier under stark press. Det har också funnits indikationer på att uppehållstillstånd för studier används för andra syften än studier. Granskningsrapporten behandlar risker vid antagning av gäststudenter från tredje land och vid prövning av uppehållstillstånd för studier. Den visar att antagning till högskolestudier och prövning av uppehållstillstånd för studier är två processer som är avgränsade ifrån varandra och såväl samverkan som informationsutbyte mellan berörda myndigheter är mycket begränsat. anser att regeringen bör tydliggöra myndigheternas uppdrag att utreda, följa upp och kontrollera uppehållstillstånd för studier. anser också att berörda myndigheter kan förbättra sin samverkan för att effektivisera handläggningen och minska riskerna för att uppehållstillstånden används felaktigt. Omlokalisering av myndigheter (RiR 2009:30) har granskat effekterna av den omlokalisering av myndigheter som genomfördes för att kompensera regioner där förband lades ned till följd av försvarsbeslutet . och flyttades till respektive . granskning visar att båda regionerna har kompenserats för de förlorade arbetstillfällena genom omlokaliseringen. Visserligen tillfördes inte lika många arbetstillfällen som försvann i och med förbandsnedläggningarna i de båda regionerna, men de som tillfördes räckte ändå till att kompensera regionerna tack vare den positiva påverkan på den kommunala ekonomin och den privata konsumtionen. Myndigheterna har nu återtagit sin verksamhetsvolym, men kostnaderna har varit höga, särskilt om man beaktar produktionsbortfallet under etableringen på de nya orterna. Tillsynen av överförmyndarna uppföljningsgranskning (RiR 2009:31) Granskningsrapporten är en uppföljningsgranskning av den tidigare granskningen Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare (RiR 2006:5). Sedan 2006 års granskning har regeringen tagit flera initiativ för att stärka länsstyrelsernas tillsyn. uppföljningsgranskning visar dock att regeringens insatser inte i tillräcklig grad uppmärksammat och hanterat behovet av en stärkt bevakning av likabehandling och rättssäkerhet för den enskilde. Jämfört med granskning har resurserna för länsstyrelsernas tillsyn ökat. Granskningen visar att genomförda insatser inte har varit tillräckliga men även att problemen inte i första hand är en resursfråga. Granskningen visar även på flera påfrestningar i överförmyndarnas verksamhet. De svåra fallen ökar och det befintliga systemet för överförmyndarnas verksamhet utmanas. föreslår att regeringen på bör undersöka om den nuvarande organisationen av överförmyndarsystemet är ändamålsenlig. föreslår också att länsstyrelserna överväger gemensamma bedömningsgrunder vid sin aktgranskning. Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och modeller för resursfördelning (RiR 2010:1) granskning av styrningen inom arbetsmarknadspolitiken visar bland annat att inslaget av effektutvärderingar är svagt när regeringen bedömer resultatet av Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringens bedömning baseras dessutom i låg grad på explicita specificeringar av de mål som regeringen har formulerat. Av granskningen framgår vidare att Arbetsförmedlingens styrkort, det vill säga en form av resultatstyrning, har flera svagheter. Det finns till exempel inte något mått som renodlat speglar resultatet av förmedlingens matchningsservice. Arbetsförmedlingens fördelningsmodeller har också brister. De riskerar att leda till att anslagna medel inte fördelas efter de syften som fastställts av Arbetsförmedlingen. Regeringens försäljning av (RiR 2010:2) Regeringen beslutade att sälja statens aktier i , ett bolag som ägde samtliga aktier i det statliga fastighetsbolaget . Aktierna såldes till för inklusive köparens övertagande av nettoskulder och andra åtaganden om . granskning visar att försäljningen av genomfördes i enlighet med gällande lagstiftning, riksdagsbeslut och i flera avseenden även enligt best practice, det vill säga den metod som av marknaden bedöms vara den mest effektiva för att uppnå högsta pris och i övrigt bästa villkor vid en försäljning av ett statligt fastighetsbolag. Granskningen visar dock att förberedelsefasen, såsom att tidigt etablera en projektgrupp, analys av bolaget, marknaden och tilltänkt process samt upphandling av rådgivare, kunde ha genomförts mer effektivt. Den gemensamma beredningen inom av avskiljningen av vissa kulturfastigheter drog ut . Granskningen visar också att regeringens redovisning till i budgetpropositionen ger en god beskrivning av försäljningen. Från många till en sammanslagningar av myndigheter (RiR 2010:3) , och ombildades till så kallade enmyndigheter. Sammanslagningarna har syftat till att skapa en större enhetlighet i myndigheternas ärendehandläggning. granskning av reformen visar dock att enhetligheten inte ökat på ett entydigt sätt i de ärendeslag som granskat vid , och . Det är fortsatta variationer mellan olika kontor i hur ärenden handläggs. Organisering till en enda myndighet förefaller därför inte vara en garant för att åstadkomma ett mera likformigt beslutsfattande. Reformen har däremot skapat bättre förutsättningar för rättslig styrning och fördelning av resurser inom myndigheterna. Reformerna tycks också ha lett till minskade variationer i handläggningstider vid . Klassificering av kurser vid universitet och högskolor - regeringens styrning och uppföljning (RiR 2010:4) Högskolornas klassificering av kurser är av stor betydelse för tilldelningen av resurser till lärosätenas grundutbildning. granskning visar att lärosätena klassificerar kurser på olika sätt och utifrån olika principer samt att lärosätena klassificerat kurser till utbildningsområden med högre ersättningsbelopp. Granskningen visar också att regeringen inte har gett tillräcklig vägledning till lärosätena om hur de ska klassificera kurser samt att uppföljning av lärosätenas klassificering av kurser inte varit ändamålsenlig. Enligt bedömning har regeringen och bidragit till att lärosätena klassificerar kurser olika och att de därmed kan få olika ersättning för likvärdiga kurser. Arbetspraktik (RiR 2010:5) Regeringen inledde 2009 en omfattande satsning på arbetspraktik som en delåtgärd för att mildra finanskrisens och den påföljande lågkonjunkturens effekter på arbetsmarknaden. I denna granskning har utvärderat sysselsättningseffekterna av programmet samt det underlag som regeringen tog fram inför satsningen. Granskningen visar att arbetspraktikens sysselsättningseffekter är relativt goda sett till deltids- och timanställningar samt olika former för skyddade anställningar. Programmet har dock lett till färre reguljära tillsvidareanställningar på heltid jämfört med andra arbetsmarknadspolitiska program. Inte heller tidigare studier visar att arbetspraktik skulle ha bättre sysselsättningseffekter än andra programinsatser. Regeringen har heller inte redovisat något sådant underlag. Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter (RiR 2010:6) Arbetsförmedlingens huvuduppgift är att bidra till en väl fungerande matchning genom att sammanföra arbetsgivare med arbetssökande. Ett viktigt inslag i matchningsarbetet är arbetsgivarkontakter. I denna granskning har undersökt Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. Granskningens konklusion är att Arbetsförmedlingens arbetsgivarkontakter i flera avseenden har utvecklats positivt. Var tredje arbetsgivare använder sig av Arbetsförmedlingen när de rekryterar. Det finns dock risk för att tidsbrist leder till att Arbetsförmedlingens arbetsgivarkontakter konkurreras ut till fördel för mer regelstyrda uppgifter. Av granskningen framgår också att regeringen inte efterfrågar rapportering av arbetsgivarkontakterna, vilket gör det svårt att följa utvecklingen. konstaterar också att Arbetsförmedlingen kan utveckla delar av sitt arbete med arbetsgivarkontakterna. Inställda huvudförhandlingar i brottmål (RiR 2010:7) Inställda förhandlingar i brottmål är ett känt problem . Delgivningssvårigheter och att personer inte kommer till förhandlingar är två primära orsaker till att tingsrätten fattar beslut om att ställa in. Inställda förhandlingar leder till ineffektivitet, rättssäkerhetsproblem och höga kostnader. har därför granskat problemet med inställda huvudförhandlingar och sökt orsakerna till varför brister uppstår. Granskningen omfattar storstadsområdena , och . Riksrevisonen konstaterar att de åtgärder som vidtagits har lett till begränsade resultat. övergripande slutsats är därför att regeringen, domstolarna och övriga myndigheter inom rättsväsendet genom bättre ledning, samverkan och ett resultatinriktat arbetssätt kan minska problemets omfattning.