ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · GX04RRS24 · 2010-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2009/10:RRS24 16.42 2009/10:RRS24 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 styrelses redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning Sammanfattning Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för . Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av ska lämnas till senast efter det att årsredovisningen har lämnats. Revisionsberättelsen för ska enligt lagen om statlig revision (5 §) innehålla ett uttalande om att balansräkningen och resultaträkningen bör fastställas och om att fullmäktige och direktionen i bör beviljas ansvarsfrihet. Enligt lagen (1988:1385) om riksbank ska direktionen före till , och fullmäktige avge redovisning för det föregående verksamhetsåret. Fullmäktige ska till och lämna förslag till disposition av vinst. Lagen (2002:1023) med instruktion för reglerar också styrelsens roll. Enligt lagen beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till bl.a. med anledning av riksrevisorernas beslut om revisionsberättelsen över . SAMMANFATTNING 2009/10:RRS24 16.42 2009/10:RRS24 SAMMANFATTNING 16.42 har genomfört en granskning av årsredovisning . Resultatet framgår av bifogad revisionsberättelse (se bilaga). Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god revisionssed granska myndighetens årsredovisning i syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. tillstyrker att fastställer balansräkningen och resultaträkningen. tillstyrker vidare att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . Styrelsens redogörelse överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och ().
frsrdg · GX04RRS25 · 2010-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2009/10:RRS25 16.42 2009/10:RRS25 GRANSKNING 16.42 16.42 styrelses redogörelse om Stiftelsen årsredovisning Sammanfattning Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för Stiftelsen . Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen ska lämnas till senast efter det att årsredovisningen har lämnats. Lagen (2002:1023) med instruktion för reglerar styrelsens roll. Enligt lagen beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisorernas beslut om bl.a. revisionsberättelsen över Stiftelsen . granskning har genomfört en granskning av Stiftelsen årsredovisning för . Resultatet framgår av den bifogade revisionsberättelsen (bilaga). Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god redovisningssed granska stiftelsens årsredovisning i syfte att erhålla rimlig grund för att bedöma huruvida årsredovisningen är rättvisande. har granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i kunna bedöma om styrelseledamot är ersättningsskyldig mot stiftelsen, om skäl för entledigande föreligger eller om styrelseledamot på annat sätt handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. konstaterar att årsredovisningen har upprättats i enlighet med årsredovisningslagen. bedömer att årsredovisningen är i allt väsentligt rättvisande och i enlighet med god redovisningssed. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Styrelseledamöterna har inte handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. GRANSKNING 2009/10:RRS25 16.42 2009/10:RRS25 STYRELSENS REDOGöRELSE 16.42 överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och ().
frsrdg · GY04JO2 · 2010-01-01 00:00:00 — JO som nationellt besöksorgan enligt OPCAT Riksdagsstyrelsen har, vid sin behandling av förslag till budgetproposition såvitt avser ombudsmän, beslutat föreslå att anvisa ett ramanslag om . Det föreslagna beloppet rymmer de kostnader som beräknats vara nödvändiga för att JO fr.o.m. ska fullgöra uppgiften som nationellt besöksorgan enligt det fakultativa protokoll till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT) som anslutit sig till. Uppdraget som nationellt besöksorgan skiljer sig från vad som karakteriserar JO:s uppdrag i övrigt, bl.a. på så sätt att det innefattar en förpliktelse att regelbundet genomföra granskningar av visst slag. Det bör därför genom ett tillägg i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän () klargöras att JO har även denna uppgift. Med stöd av ombudsmäns rätt enligt 3 kap. 8 § första stycket riksdagsordningen (1974:153) att väcka förslag hos hemställer jag att gällande JO-instruktion ändras så att det klart framgår att ombudsmännen, utöver de uppgifter som enligt instruktionen i övrigt åvilar dem, även har getts detta särskilda uppdrag. En möjlig lagteknisk lösning kunde vara att efter de bestämmelser i som kan sägas ange ombudsmännens mer traditionella tillsynsuppdrag (25 §§) lägga till en bestämmelse om uppgiften att verka som nationellt besöksorgan. En sådan paragraf skulle förslagsvis kunna utformas enligt följande. 5 a § Ombudsmännen fullgör därutöver de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan enligt Fakultativa protokoll till FN:s konvention mot totyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Jag har i detta ärende samrått med mina kolleger, justitieombudsmännen . Framställningen är daterad .
frsrdg · GX04RRS10 · 2010-02-17 00:00:00 — till ombudsmän och riksrevisorerna beslutar om lön, avgångsersättningar och övriga anställningsförmåner för riksrevisorerna. Beträffande pensioner m.m. för riksrevisorer gäller förordning (1991:1160) om förordnandepension m.m., förordning (1995:1038) om statliga chefspensioner och förordning (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. är efter förordnandetiden berättigad till hel chefspension. Därvid förutsätts att endast den bästa av de båda pensionerna, chefspension eller förordnandepension, betalas ut. Grufberg tillerkänns utöver pension enligt ovan en kompletterande avgångsersättning från förordnandetidens slut till den månad han fyller . är efter avgång berättigad till förordnandepension som betalas ut . Belopp inom parentes avser jämförelsetal . Samtliga myndigheter tillfrågades. 172 svarade vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Kostnader och tid revisionsberättelser som har uppkommit under tiden april 2008-mars 2009. För en korrekt kostnadsfördelning per anställd reduceras underlaget antal anställda för utlandsstationerad personal. Internationell avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet är egentligen inte en del av verksamhetsgrenen Omvärldsriktad verksamhet. Då verksamheten har varit av endast liten omfattning redovisas den i detta avsnitt. behandlar granskningen efter att rapporterna har slutförts. Alla rapporter behandlas därför inte samma kalenderår som de slutförts. Se 7 kap. 6 § föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Uppgift från om motsvarande prov avseende godkänd revisor var 149 godkända av 278. Uppgiften återfinns i Sammanställning över väsentliga uppgifter. Avgångar delat med medelantalet anställda. har beslutat om en högsta taxenivå. För en korrekt kostnadsfördelning per anställd reduceras underlaget antal anställda för utlandsstationerad personal. Dock längst hyreskontraktets varaktighet.
frsrdg · GX04RRS22 · 2010-02-17 00:00:00 — De ca staten avsätter till utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor bör således leda till att anställningsbarheten för studenter ökar väsentligt efter genomgången utbildning. Styrelsen vill peka på att högre utbildning också ofta innebär en stor investering av den enskilda studenten i nedlagd studietid och i pengar. Även om utbildningen i sig kan vara målet för dem som studerar, bör en sådan investering enligt styrelsens uppfattning också bidra till bättre utvecklings- och karriärmöjligheter i arbetslivet och en anställning som är relevant för den utbildning studenten genomgått. Styrelsen är medveten om den frihet lärosätena har att själva bestämma om kursutbud och om kursinnehåll. Lärosätena kan således besluta om i vilken utsträckning arbetsmarknadsrelevans ska vägas in då utbildningar planeras och också i vilken utsträckning man lämnar arbetslivsinformation. Granskningen visar att det föreligger stora skillnader mellan lärosätena i dessa avseenden. Styrelsen anser mot bakgrund av den stora samhälleliga investering som görs i högre utbildning att granskningsresultatet bör vara av intresse för och överlämnar därmed denna redogörelse. The working group on employability (Employability WG). Process Stocktaking Report 2009. Communiqué, Towards Higher Education Area: responding to challenges in a globalised world, 18 2007. Med generiska färdigheter avses t.ex. förmåga att skriftligt och muntligt redogöra för och diskutera information, läsningar och problem i dialog med olika grupper. Sådan förmåga är värdefull för studenten i arbetslivet oavsett ämnes- och utbildningsinriktning.
frsrdg · GX04NR1 · 2010-03-15 00:00:00 — effective actions by means of e.g. technology transfer, research and development, and vocational training should be promoted in order to reduce pollution and emissions and to develop renewable energy, energy efficiency and energy savings in all sectors in the Baltic Sea Region; 12. supports action and investments by Northern Dimension participants, and the industry, to put appropriate resources in place to provide for emergency response capabilities, search and rescue capabilities, and specific spill response capabilities, as the Oceans open to , and to take preventive measures to avoid accidents; 13. recommends to extend cooperation to reduce the vulnerability and improve the adaptability to the consequences of climate change, as well as to the enhancement of the capacity to prevent and manage adverse consequences of climate change (such as natural hazards and technological accidents); 14. underlines the need to coordinate and cooperate on strategies before the COP-15 in 2009 () in order to provide consolidated support from the Baltic Sea Region and the Arctic Region to ambitious measures for the mitigation of man-made CO2 emissions; 15. expresses satisfaction over the newly established Northern Dimension partnership on transport and logistics and underlines the importance of infrastructure in creating sustainable and prosperous societies; 16. underlines the importance of environmental considerations when developing the partnership on transport and logistics, using environmentally friendly technologies and solutions; 17. asks for reports on the implementation of the partnerships within the Northern Dimension, to be presented at the next ; 18. calls on the President of Parliament to forward this final statement to the speakers of the parliaments and to the governments of , and , to the institutions of Union and to the national parliaments of Union; 19. welcomes with gratitude the kind invitation of the Norwegian Parliament to host the in 2011. den 28. januar 2009 den 28. januar 2009 efter skriftlig procedure den 23. den 28.januar 2009 ikke foretage sig yderligere den 30. ikke foretage sig yderligere den 30. ikke foretage sig yderligere Vedtaget på sessionen den 29. - ikke foretage sig yderligere den 17. Fremst. Parliaments of Free of , , , , Federal Republic of , Free and of , , , , , , of , State Duma of the Federal Assembly of , , , , , Baltic Assembly, .
frsrdg · GX04RRS26 · 2010-03-17 00:00:00 — 2009/10:65 Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. I NyA finns uppgifter om namn, det specifika anmälningsnumret, tillfälligt personnummer, den sökandes adress samt sökta lärosäten och utbildningar. Ladok är det system som används för att dokumentera de studerandes närvaro och studieresultat inom högre utbildning. Systemet ägs av högskolorna tillsammans genom ett konsortium.
frsrdg · GY04RRS2 · 2010-09-28 00:00:00 — Samhällets kostnad för inställda rättegångar är svår att uppskatta men torde sammantaget uppgå till avsevärda belopp. Styrelsen konstaterar att det föreligger en lagrådsremiss om en ny delgivningslag. Syftet med förslagen i den nya delgivningslagen är att ge bättre förutsättningar för en effektiv och säker hantering av delgivningar. Styrelsen välkomnar ett kommande förslag från regeringen om en ny delgivningslag, eftersom brister i delgivningen är den största enskilda orsaken till att huvudförhandlingar ställs in. Trots de förestående förändringarna vill styrelsen ändå framhålla vissa iakttagelser som gjort i granskningsarbetet. Granskningen visar att samverkan mellan myndigheterna i den s.k. rättskedjan - , och - måste förbättras för att en effektivare delgivning ska kunna uppnås. I granskningen tydliggörs att de tre myndigheterna inte i tillräcklig utsträckning lyft upp samverkansfrågorna till central nivå för att hitta former för strukturerad samverkan. Styrelsen menar att det är viktigt att förutsättningar skapas för en operativ samverkan på regional och lokal nivå. Granskningen visar vidare att ytterligare åtgärder kan vidtas inom gällande regelverk. En sådan möjlighet är att polis och åklagare under förundersökningsfasen avslutar ärenden innan de leder till åtal. Ärendena avgörs därmed utan huvudförhandling och resurser för domstolarna kan i och med det frigöras. Styrelsen behandlar polismyndigheternas och arbetssätt mer utförligt i en redogörelse om hanteringen av mängdbrott inom rättsväsendet (2010/11:RRS4). Slutligen vill styrelsen understryka betydelsen av att den nya delgivningslagen följs upp så att det tidigt blir klart huruvida regeländringarna är tillräckliga för att minska problemet med inställda förhandlingar i brottmål. Styrelsen noterar att regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. överväga hur risken för inställda förhandlingar kan minska. I direktiven till utredningen ska frågan om strafföreläggande som inte godkänns inom föreskriven tid gäller som stämning och kallelse till inställelse i domstolen behandlas. Utredaren ska också överväga vad som kan göras för att få tilltalade och andra, som delgetts kallelse till förhandling, att i större utsträckning också infinna sig vid denna. Också frågan om huruvida möjligheten att utvidga möjligheterna att kunna avgöra ett brottmål i den tilltalades utevaro ska ses över. Styrelsen konstaterar att de förändringar som kan komma att genomföras i anledning av utredningens kommande förslag sannolikt kommer att dröja . Styrelsen anser att - bl.a. i avvaktan på att uppdraget redovisas - bör informeras om resultatet av granskning.
frsrdg · GY04RRS11 · 2010-12-28 00:00:00 — bör med utgångspunkt i ovanstående se över polisens underrättelsemodell (PUM) och i samband med det beakta om de problem som granskningen visat beror på själva modellen eller på implementeringen av modellen. Möjligheterna att förbättra och förenkla planerings- och uppföljningsprocessen, inklusive verktyget PUM-A, bör också övervägas. Polismyndigheterna bör förbättra dokumentation och uppföljning av arbete och tid för det brottsförebyggande arbetet samt öka utbytet av kunskaper och erfarenheter inom och mellan polismyndigheter. Brå bör i dialog med polisen inventera och ta ställning till vilket behov av kunskapsstöd som finns för polisens brottsförebyggande arbete. Därefter bör Brå bistå med ett kunskapsstöd som är väl anpassat efter polisens behov. GRANSKNING 2010/11:RRS11 16.42 2010/11:RRS11 GRANSKNING 16.42 har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23) bör överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Styrelsen vill inledningsvis peka på det brottsförebyggande arbetets betydelsefulla roll i samhällets strävan att minska brottsligheten. Om brott kan förhindras innebär detta vinster såväl för brottsoffer som för gärningsmän. Minskad brottslighet innebär även vinster för samhället genom att kostnaderna för att gripa, lagföra och straffa gärningsmännen blir lägre. Styrelsen vill därför understryka att det är viktigt att det brottsförebyggande arbetet fungerar tillfredsställande och utförs i enlighet med intentioner, nämligen att arbetet ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat samt att det ska genomföras i samverkan med andra samhällsaktörer och vara kunskapsbaserat. Av granskningen framgår att polisen planerar för en brottsförebyggande verksamhet som motsvarar , dvs. drygt en fjärdedel av polisens resurser. visar dock att polisen genomför en betydligt mindre del av det planlagda arbetet än avsett, och för det arbete som har utförts är effekten oklar. Polisen lever inte heller upp till kraven på att bedriva ett problemorienterat och kunskapsbaserat arbete. Av granskningen framgår också att vad man menar med brottsförebyggande arbete skiljer sig åt inom och mellan polismyndigheterna. har inte konsekvent tydliggjort vilket synsätt på brottsförebyggande som bör vara polisens utgångspunkt. Styrelsen noterar att satsningar har gjorts på ett planlagt brottsförebyggande arbete och att polisen avsätter avsevärda resurser för ändamålet. Mot denna bakgrund anser styrelsen att det är anmärkningsvärt att det finns relativt lite kunskap om vilka arbetsmetoder som är effektiva samt att det ofta saknas grundläggande information vid polismyndigheterna om hur det brottsförebyggande arbetet genomförs. Styrelsen anser att kunskapen om det brottsförebyggande arbetet måste öka. En ökad kunskap bör kunna leda till förbättrade möjligheter för regeringen att övergripande styra det brottsförebyggande arbetet. Ökad kunskap bör dessutom kunna leda till att återrapporteringen till om effekterna av det brottsförebyggande arbetet kan förbättras. 2006/07:JuU1, 2007/08:JuU1 och 2009/10:JuU1.
frsrdg · GY04RRS9 · 2010-12-28 00:00:00 — Styrelsen vill i anslutning till detta anföra följande: granskning visar på brister i styrningen av förbandsuppbyggnaden . Regeringens och Försvarsmaktens arbete med stridsgruppen organiserades och styrdes inte på ett effektivt sätt. Granskningen visade på brister i såväl personalförsörjning, materielförsörjning, kostnadskontroll som samövning. ifrågasätter om förbandet NBG08 hade klarat av de svårare taktiska uppgifter som kräver att hela bataljonen strider ihop. bedömer vidare att regeringen inte gav en rättvisande bild av uppbyggnaden av den nordiska stridsgruppen 2008. Återrapporteringen kom , var otydlig och var otillräcklig, bl.a. med avseende på kostnaderna och stridsgruppens storlek. Styrelsen anser att iakttagelser och slutsatser är allvarliga. Styrelsen ser särskilt allvarligt på den bristande informationen till . Regeringen har visserligen (20052009) informerat om uppbyggnaden av NBG08 men det var först som regeringen informerade om att utformningen av stridsgruppen förändrats kraftigt. Så sent som meddelade regeringen att kostnaderna för NBG08 blev avsevärt dyrare än planerat. intentioner med förberedelserna och genomförandet av NBG08 var att de skulle genomföras i enlighet med den inriktning som redovisades i regeringens proposition 2004 De samlade kostnaderna för förbandsuppbyggnaden (inklusive utbildning, beredskap, material och insats)som redovisades 2004 har vida överskridits och förbandets stridsförmåga har ifrågasatts. Granskningen visar att inte har fått återrapportering om de totala kostnaderna för NBG08. Det är enligt styrelsen viktigt att alltid informeras om avvikelser av den här karaktären så att den ges möjlighet att ta ny ställning till förändrade förutsättningar i redan beslutade projekt. Styrelsen noterar att avser att göra en uppföljningsgranskning av den nordiska stridsgruppen 2011 (NBG11) I uppföljningsgranskningen kommer även att ingå att granska de effekter som NBG08 haft för såväl uppbyggnaden av den nya stridsgruppen 2011 som försvarets arbete med att ställa om till ett insatsförsvar. Styrelsen förutsätter att regeringen och Försvarsmakten beaktar och tar till vara iakttagelser från granskningen och i kommande projekt utvecklar sin information och redovisning till . Med detta överlämnas denna redogörelse till . 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143. I figuren representerar de vänstra heldragna pilarna de steg i förbandsuppbyggnaden med approximativa tidpunkter som Försvarsmakten ska arbeta efter. De punktade pilarna motsvarar det faktiska utfallet för NBG08. Avser en process inom EU där ramnationen kan komplettera en stridsgrupp med förmågor från främst andra medlemsstater. Det kan vara inom områden där förbandet saknar nödvändig kompetens, materiel eller kapacitet. är ett samarbete där ett antal länder har slutit avtal med en transportör som tillhandahåller stor transportkapacitet . Syftet är att säkerställa och koordinera en multinationell förmåga avseende strategiska flygtransporter. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143.