frsrdg · GY04RRS1 · 2010-09-28 00:00:00 — En effektiv hantering av så kallade mängdbrott är väsentlig för att minska antalet inställda förhandlingar. sätter gällande lagstiftning en ram för i vilken utsträckning det går att komma åt problemet. Det kan därmed finnas ett behov att se över lagstiftningen och överväga om möjligheten att döma även när den tilltalade inte kommer till rättegången kan utökas. och dess uppdrag (RiR 2010:8) är största skogsägare och ägs av staten. har granskat om fullgör sitt uppdrag. Granskningens övergripande slutsats är att inte i alla delar utför sitt uppdrag enligt intentioner och att regeringen inte i alla delar styr i enlighet med uppdrag. har identifierat vissa problem och brister i verksamhet inom bolagets särskilda uppdrag, det vill säga industriägandet, bolagets roll på virkesmarknaden och på markområdet. äger fortfarande industri, trots riksdagsbeslut om att inte vara långsiktig ägare till skogsindustri. ägande i Setra försvårar möjligheterna att fullgöra uppdraget att som oberoende aktör öka konkurrensen på virkesmarknaden. har begränsat rätten till ersättningsmark vid reservatsbildning till att omfatta endast mindre skogsägare, trots att inte begränsat uppdraget. I granskningen har också identifierat svårigheter i prioriteringar mellan att vara en förebild på miljöområdet och och regeringens krav på affärsmässighet. Regeringen har föreslagit ett förändrat uppdrag för . bedömer att förslaget förtydligar uppdraget, men att vissa av de problem som pekar på kvarstår. En förändrad sjukskrivningsprocess (RiR 2010:9) I syfte att få tillbaka så många sjukskrivna personer som möjligt i arbete har regeringen genomfört en rad reformer inom sjukförsäkringen. Det har införts en rehabiliteringskedja med bestämda tidpunkter för bedömningar av arbetsförmågan och det har även införts en bortre tidsgräns för rätten till sjukpenning. Reglerna för vad som berättigar till sjukersättning har också ändrats. har granskat om rehabiliteringskedjan, ettårsgränsen i sjukförsäkringen och regeländringarna i sjukersättningen har fungerat som avsett. granskning visar att regeringen inte gav tillräckliga förutsättningar att införa rehabiliteringskedjan på ett bra sätt, vilket gav negativa konsekvenser för tillämpningen av regelverket efter införandet. Även de regeländringar inom sjukförsäkringen som gjorts därefter har präglats av kort förberedelsetid. klarar inte att hålla rehabiliteringskedjans tidsgränser, även om utvecklingen går åt rätt håll. bedömer också att IT-stöd är otillräckligt för de beräkningar som behöver göras till följd av regeländringarna. bedömer dock att sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv och att insatser görs tidigare i sjukfallen än före regeländringarna. Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare (2010:10) Granskningen fokuserar på polisens och åklagarnas hantering av mängdbrott. En förundersökning i ett mängdbrottsärende leds vanligen av en polismyndighet. En större del av hanteringen av mängdbrott vilar därför på polisen. Mängdbrotten omfattar av alla ärenden med anmälda brott hos polisen. Mängdbrottshanteringen är en kärnuppgift för både polis och åklagare. uppskattar att polisens hantering av mängdbrott kostar , vilket utgör en tredjedel av den samlade kostnaden för polisens utredning och lagföring. Granskningen visar att variationerna i resultat mellan olika delar av landet är stor. Trots att problemen är kända sker inte någon påtaglig förbättring. konstaterar att polismyndigheternas och åklagarkamrarnas hantering av mängdbrott kan förbättras. (RiR 2010:11) En grundläggande princip bakom skattereformen 199091 var att beskattningen skulle vara enhetlig, det vill säga att lika inkomster, varor eller tjänster skulle beskattas lika. Målet med skattereformen var att skapa ett långsiktigt stabilt skattesystem som var samhällsekonomiskt mer effektivt än det förutvarande. har också upprepat att enhetlighet är en viktig princip. Sedan skattereformen har det genomförts ett stort antal avvikelser från enhetligheten. Granskningen har listat antalet förslag på förändrad skattelagstiftning åren 19922009 till 509 stycken (inklusive punktskatter), varav många inneburit avvikelse från enhetligheten. granskning fokuserar på hur ett urval av dessa avvikelser har motiverats, bland annat differentieringen av momsen, nedsättningar av socialavgifterna och ROT-avdraget. Av granskningen framkommer att principen om enhetlighet förefaller ha minskat i betydelse. Det framkommer också att regeringen använder begreppet enhetlighet på ett tänjbart sätt. har regeringen också uttryckligen fört fram en alternativ norm för beskattning men konsekvenserna av denna har regeringen inte utrett. 2010/11:RRS1 SAMMANFATTNING 16.42 SAMMANFATTNING 2010/11:RRS1 16.42 2010/11:RRS1 SAMMANFATTNING 16.42 SAMMANFATTNING 2010/11:RRS1 16.42 2010/11:RRS1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 INNEHåLLSFöRTECKNING 2010/11:RRS1 16.42 2010/11:RRS1 STYRELSENS REDOGöRELSE 16.42 STYRELSENS REDOGöRELSE 2010/11:RRS1 16.42 2010/11:RRS1 RIKSREVISORERNAS åRLIGA RAPPORT 2010 16.42 RIKSREVISORERNAS åRLIGA RAPPORT 2010 2010/11:RRS1 16.42