frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — Jag noterar dessut- om att beslutet om att avslå W.H:s begäran om att få ta del av årsräkningen meddelades först efter den tidpunkt då begäran, enligt uppgift från W.H., framställdes. En sådan tidsutdräkt är inte förenlig med bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen. Jag är mycket kritisk till överförmyndarens närmast ignoranta hantering av frågan. Det är anmärkningsvärt att överförmyndaren trots W.H:s påminnelser och utgången i kammarrätten underlåtit att vidta åtgärder med anledning av W.H:s övriga framställningar. Jag förutsätter att överförmyndaren, i enlighet med ovan nämnda bestämmelser, omgående lämnar både W.H. och . ett besked med anledning av deras begäran om handlingsutlämnande. Jag noterar därutöver att överförmyndarens beslut inne- håller en felaktig lagrumshänvisning liksom en felaktig fullföljdshänvisning. Överförmyndaren förtjänar kritik även för dessa brister. Begäran om byte av god man En ansökan om att byta ut en god man får göras av bl.a. den som ansökningen avser, hans eller hennes make eller sambo och närmaste släktingar (11 kap. 15 och 21 §§ ). Överförmyndaren, som självmant kan ta upp frå- gan om byte av en god man, är ensam behörig att fatta beslut i saken (11 kap. 19 och 21 §§ ). Överförmyndaren beslutade att med entledigande av tidigare gode man förordna som ny god man åt henne. . hade dock ansökt om att G.S. skulle förordnas som ny god man åt henne. Utredningen har inte klarlagt varför så inte kom att ske eller på vems initiativ förordnades som god man. Oav- sett orsaken härtill vill jag framhålla att om överförmyndaren får in en begä- ran från huvudmannen om byte av den gode mannen och finner att det inte föreligger skäl till byte i enlighet med framställd begäran ska ett beslut om avslag sättas upp särskilt och beslutet ska innehålla de skäl som har bestämt utgången (20 § förvaltningslagen [1986:223]). Ett sådant beslut ska dessutom förses med fullföljdshänvisning (21 § förvaltningslagen). Så har inte skett i detta fall. . synes emellertid ha accepterat att förordnades som god man, varför jag nöjer mig med detta konstaterande. Avslutningsvis vill jag erinra om att JO:s uppgift är att granska att domstolar och myndigheter följer lagar och andra författningar. JO kan inte ändra eller upphäva domstolars domar eller myndigheters beslut. Granskningen är inte heller avsedd att föregripa eller ersätta den prövning som kan eller har kunnat ske i ordinarie ordning. JO:s verksamhet är således inte avsedd att ersätta den tillsyn eller prövning som ankommer på andra. Det finns därför inte anledning 2 010 /1 1:JO1 för mig att uttala mig om de klagomål som har prövats av eller den fråga som är föremål för prövning i domstol. Jag vill även klargöra att gode män inte står under JO:s tillsyn. Jag är där- för förhindrad att uttala mig om den gode mannens åtgärder. De klagomål som riktats mot utgör inte tillräcklig anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Handläggningen av ett ärende om godmanskap m.m. (Dnr 2195-2008) I ett beslut anförde JO bl.a. följande. ägde en fastighet i kommun. . och hennes syster ansökte om god man för att sköta försäljningen av fastigheten. förordnade . som god man för modern för att bevaka hennes rätt vid försäljningen av fastigheten. Den gode mannen anlitade en fastig- hetsmäklare för uppdraget. . och . klagade till JO på i Kal- mar kommun handläggning av godmansärendet samt på den gode mannens och mäklarens agerande. Anmälarna anförde därvid bl.a. följande. Tillsam- mans med ansökan om god man lämnade . in bl.a. en handling i vilken en mäklare värderade fastigheten till ca och statistikuppgifter som angav att medelpriset på fastigheter i området var ca . Den gode mannen konsulterade inte henne i fråga om valet av fastighetsmäklare. Den anlitade fastighetsmäklaren utförde ett på många sätt undermåligt arbete, bl.a. beträffande marknadsföring, vid försäljningen av fastigheten. Utgångs- priset för fastigheten angavs till , vilket var lägre än enligt den ovannämnda värderingen. . påtalade bristerna för överförmyndar- nämnden och framställde ett önskemål om annan mäklare, men nämnden vidtog inte några åtgärder med anledning av klagomålen. såldes fastigheten för en köpeskilling om . fick . via sin syster kännedom om att köpeskillingen nedsatts med efter det att köparen genomfört en besiktning av fastigheten. Denna besiktning ägde rum , vilket var efter den dag som i köpekontraktet angetts som senaste dag för besiktning. Besiktningen borde därför ha lämnats utan avseende. inhämtade inte något värderingsintyg innan fas- tighetsförsäljningen godkändes. Såvitt framgår av det upprättade tilläggskon- traktet som reglerade nedsättningen av köpeskillingen har detta kontrakt inte godkänts av överförmyndarnämnden. . fick inte någon kopia av köpe- kontraktet . 2 010 /1 1:JO1 Den gode mannen uppgav att likviden från fastighetsförsäljningen skulle sättas in på S.P:s bankkonto. Pengarna sattes dock in på ett konto i en annan bank. Detta förfarande är oetiskt eftersom modern var i behov av pengar. brast i sin tillsyn över den gode mannen. På grund av det inträffade drabbades hennes mor av en ekonomisk förlust på . . och . bifogade vissa handlingar till sin anmälan. i kommun anmodades yttra sig över det som . och . anfört i sin anmälan. Nämndens ordförande inkom med ett remissvar. Av remissvaret framgår sammanfattningsvis bl.a. följande. Beträffande valet av god man beklagade överförmyndarnämnden att de anhöriga var missnöjda med den gode mannens agerande. Nämnden uppgav att valet av god man gjordes mot bakgrund av gode mannens kunskaper och hans yrke som fastighetsmäklare. Såvitt avser värdering av fastigheten presenterade . och . ett värdeutlåtande. Nämnden ansåg att värdeutlåtandet var utfärdat av en sakkunnig och opartisk fastighetsmäklare och att ytterligare krav på värde- ring inte kunde ställas. I fråga om fastighetsförsäljningen och hanteringen av försäljningslikviden anfördes följande. Det är av vikt att gode mannen rådgör med anhöriga vad gäller fastighetsför- säljningen vilket nämnden anser skett. Då det inte finns några krav i lagstift- ningen huruvida fastigheten skall bjudas ut på den öppna marknaden och hur annonseringen skall ske anser nämnden inte att gode mannen har handlat felaktigt vid valet av fastighetsmäklare. Då det funnits fler förslag på fastig- hetsmäklare har gode mannen valt en opartisk, kunnig och auktoriserad mäk- lare. Fastigheten har bjudits ut i annons i lokalpress och via Hemnet. Att huset annonserades ut med utgångspris på ligger i nivå med vär- deringen på . Nämnden anser inte att fastighetsvärderingen är lika med ett löfte om att försäljningspriset måste bli detsamma utan det är marknaden som styr. Att försäljningen av fastigheten skulle ha orsakat S.P. en förlust på mellan kan inte nämnden medge utan menar på att det varit få spekulanter och betydande fel i fastigheten. Det är också marknaden som styr fastighetspriserna. Att gode mannen skulle ha handlat oetiskt genom att sätta in likviden på annan bank menar nämnden att detta mycket väl kan ifrågasättas av de anhö- riga. mannen har i det här sammanhanget velat skydda huvudmannens tillgångar. Märk väl att gode mannen eftersträvat att få så bra villkor som möjligt för huvudmannen och att det kan vara till fördel för huvudmannen att jämföra bankernas erbjudande för att få bäst avkastning på insatt belopp. Pengarna är överförda till huvudmannens tidigare bank. 2 010 /1 1:JO1 Nämnden uppgav att besiktningen av fastigheten ägde rum beroende på att besiktningsmannen meddelat förhinder och inte kunde kom- ma på utsatt datum, vilket ingen kan lastas för. Enligt uppgift från nämnden ansåg den gode mannen och fastighetsmäklaren att de anhöriga getts tillfälle till och också fått kontinuerlig information i ärendet. Nämnden framhöll här- vid också att det varit betydande svårigheter för den gode mannen och fastig- hetsmäklaren att lämna information till anhöriga på grund av de konflikter som rådde mellan dem. Avslutningsvis anförde nämnden att godmansärendet varit svårt att hand- lägga och att handläggningstiden varit oursäktligt lång. I ett yttrande över nämndens remissvar anförde . bl.a. att hon hos överförmyndarnämnden begärde att få ta del av samtliga handlingar i ärendet, inklusive de handlingar som avser den kontroll som gjordes av . inför förordnandet som god man. Hon fick dock inte del av alla handlingar hon begärt. , handläggare vid överförmyndarnämnden, anförde i ett kom- pletterande remissyttrande att påståendet om att . fått del av köpekon- traktet först är korrekt. Hon anförde vidare att nämnden översände samtliga handlingar utom utdrag från belastningsregistret och Kro- nofogden till . Nämnden uppgav att anledningen till att sistnämnda handlingar inte skickats var att nämnden inför anordnandet av godmanskap inte begärt utdrag från dessa register. . har anlitats som god man . . och . yttrade sig över remissvaren. I samband härmed uppgav de bl.a. att de nu fått del av begärda handlingar som avsåg kontrollen av . men att utdraget från belastningsregistret och registerutdraget från Kronofogden är daterade efter det att . förordnats som god man. Mot den bakgrunden ifrågasatte . och . om nämnden hade gjort någon kontroll av den gode mannen inför förordnandet. De begärde att samt- liga ärenden där . varit inblandad skulle granskas. Jag vill inledningsvis klargöra att gode män inte står under JO:s tillsyn. Jag är därför förhindrad att uttala mig i frågor som rör den gode mannens åtgärder. Detta innefattar även åtgärder som vidtagits av den av den gode mannen anli- tade mäklaren. Jag vill också framhålla att JO inte är behörig att pröva frågor om skadestånd. Av 12 kap. 9 § (FB) framgår bl.a. att gode mäns verksam- het står under överförmyndarens tillsyn. Enligt 19 kap. 2 § första stycket FB ska vad som är föreskrivet om över- förmyndare även gälla överförmyndarnämnd. 2 010 /1 1:JO1 Kontroll av tilltänkta gode män Till god man ska enligt 11 kap. 12 § FB utses en rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna. För att kunna avgöra om en person uppfyller dessa krav måste överförmyndaren vidta vissa utredningsåtgärder. Hur omfattande dessa ska vara får avgöras från fall till fall. Hänsyn måste naturligtvis tas till uppdragets omfattning. Om det rör sig om en person som inte tidigare haft uppdrag som ställföreträdare krävs en mer omfattande utredning än om den tilltänkte ställföreträdaren är känd för att sköta sina uppdrag väl. Om den blivande ställföreträdaren inte är känd bör överförmyndaren t.ex. alltid kontrollera om han eller hon förekommer i belastningsregistret eller Kronofogdens register. Även beträffande ställföreträdare som tidigare haft välfungerande uppdrag bör överförmyndaren enligt min mening återkom- mande genomföra en sådan registerkontroll. Hur ofta en sådan kontroll bör ske får bedömas från fall till fall. Av utredningen framgår att . haft uppdrag som ställföreträdare se- dan 1998. Vidare framgår att bakgrunden inte fann skäl att inhämta ytterligare uppgifter om hans person. Jag finner inte anledning att rikta någon kritik mot överförmyndarnämnden beträffande kontrollen inför förordnandet av den gode mannen. Av 14 kap. 11 § FB följer bl.a. att en förordnad god man får sälja fast egen- dom för den enskildes räkning endast med överförmyndarens samtycke. Överförmyndaren får lämna samtycke till sådan försäljning endast om åtgär- den är lämplig med hänsyn till egendomens natur samt den enskildes behov och samlade tillgångar. Innan överförmyndaren tar ställning till om samtycke ska lämnas till en förvaltningsåtgärd av större vikt ska, enligt 16 kap. 9 FB, huvudmannen samt dennes make/sambo och närmaste släktingar beredas tillfälle att yttra sig, om det kan ske utan avsevärd tidsförlust. Till förvaltningsåtgärd av större vikt hör bl.a. överlåtelse av fast egendom (jfr prop. 1993/94:251 s. 283). Innan samtycke till fastighetsförsäljningen lämnas måste överförmyndaren se till att det finns ett beslutsunderlag som utvisar att köpeskillingen inte un- derstiger egendomens värde och att de överenskomna villkoren beträffande betalning och övriga frågor är till huvudmannens fördel. Köpekontraktet, undertecknat av både säljare och köpare, måste därför ges in. För att kunna ta ställning till om den överenskomna köpeskillingen är rimlig bör överförmyn- daren normalt inhämta ett värderingsutlåtande från en sakkunnig och opartisk värderingsman. Av utredningen framgår att . och . gav in ett värde- ringsintyg från en lokal mäklare i samband med ansökan om god man. På grund av detta fann överförmyndarnämnden inte skäl att inhämta ytterligare utredning om fastighetens värde. Enligt min mening är det nämnda värde- ringsintyget så knapphändigt att det inte borde ha godtagits av överförmyn- darnämnden. Av nämndens remissvar framgår inte heller vilken övrig infor- mation nämnden hade vid godkännandet av köpekontraktet. 2 010 /1 1:JO1 av handlingar i akten att försäljningen föregicks av budgivning och att köpa- ren var utomstående, varför jag nöjer mig med detta konstaterande. Vidare framgår av utredningen att överförmyndarnämnden inte berett de anhöriga tillfälle att yttra sig innan beslut om tillstånd meddelades. Någon förklaring till varför detta inte gjordes har inte lämnats av nämnden. Enligt min mening finns det inget som tyder på att det förelegat en sådan situation där yttrande från anhöriga kunde undvaras. Jag är kritisk till nämndens under- låtenhet i detta avseende. har inte heller kommenterat det anmälarna anfört om att nämnden inte godkänt det upprättade tillägget till köpekontraktet. Tillägget innebar att köpeskillingen nedsattes med . Ett sådant tilläggskontrakt ska godkännas av nämnden efter det att de anhöriga beretts tillfälle att yttra sig. Nämnden kan inte undgå kritik i detta avseende. Vid den i ärendet aktuella tidpunkten gällde enligt 9 kap. 14 § sekretesslagen (1980:100) sekretess hos överförmyndare eller överförmyndarnämnd i ärende enligt för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte stod klart att uppgiften kunde röjas utan att den enskilde led skada eller men. Vidare följde av bestämmelsen att uppgift utan hinder av sekretessen fick lämnas till enskild i enlighet med regler i föräldra- balken. regleras motsvarande frågor i 32 kap. 45 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Enligt 16 kap. 7 § FB har den som har god man, den enskildes make eller sambo och närmaste släktingar rätt att ta del av de handlingar som rör ställfö- reträdarskapet och som förvaras hos överförmyndaren. Av utredningen framgår att . fick del av köpekontraktet den 27 au- gusti 2007, vilket är cirka efter att det upprättades. Det har emel- lertid, varken av anmälan eller av remissvaret, framgått om och i så fall när hon framställde en begäran om att få ta del av kontraktet. Jag finner inte anledning att vidta några ytterligare utredningsåtgärder i denna del. Jag kon- staterar dock att en överförmyndare eller överförmyndarnämnd inte har någon skyldighet att på eget initiativ skicka en kopia av ett godkänt köpekontrakt till huvudmannens anhöriga. Däremot borde nämnden som redan framgått ha gett bl.a. . tillfälle att yttra sig över såväl kontraktet som tilläggskontraktet innan detta godkändes av överförmyndarnämnden. hävdar att . har fått del av alla handlingar som rörde ställföreträdarskapet. Mot bakgrund av att det för begäran inte fanns något utdrag från belastningsregistret och Kronofogden saknade nämnden förutsättningar att lämna ut dessa handlingar. När en person hos en myndighet begär att få ta del av en viss handling som inte förvaras hos myndigheten, bör den enskilde underrättas om detta. Utredningen har inte kunnat klarlägga huruvida . fått besked om att hennes begäran om att få del av registerutdrag som rörde den gode mannens lämplighet inte kun- de tillgodoses. Jag nöjer mig därför med att erinra om denna skyldighet. Jag konstaterar också att . numera har fått del av begärda handlingar. 2 010 /1 1:JO1 Kritik mot en i handläggningen av ett ärende om entledigande av god man m.m. (Dnr 1432-2009) i Bodens kommun beslutade att entlediga E.F. från hennes uppdrag som god man för sin dotter . I anmälningar, som inkom till JO , och , framförde J.M:s syster . klagomål mot nämnden och anförde bl.a. följande. Varken J.M. eller E.F. fick tillfälle att yttra sig inför nämndens beslut om entledigande. fick inte heller vissa handlingar som nämnden hade tagit del av inför beslutet. Av beslutet framgick inte orsaken till entledigandet, och nämnden underlät dessutom att återkomma till E.F. efter det att hon vänt sig till nämnden med förfrågningar om orsaken till entledigandet. be- gärde att få ta del av de handlingar som legat till grund för nämndens beslut ville nämnden till en början inte lämna ut dessa utan uppgav att E.F. skulle vända sig till det företag som hade skickat handlingarna till nämnden. framställde en begäran om att få ta del av dessa handlingar blev även hon hänvisad till det aktuella företaget. förordnandes en ny god man för J.M. I beslutet anges felaktigt att det var J.M. som hade ansökt om att få en ny god man förordnad för sig. Av till anmälningarna bifogade handlingar framgick bl.a. följande. Enligt protokoll beslutade nämnden att entlediga E.F. som god man för J.M. Som skäl för beslutet angavs att Nämnden har fått information i ärendet som styrker ett entledigande. I beslut förordnade nämnden en ny god man för J.M. och fattade åter beslut om att entlediga E.F. I beslutsprotokollet angavs att J.M. var sökan- de. Anmälningarna remitterades till . I sitt remissvar anförde nämndens ordförande i huvudsak följande. förordnades som god man för J.M. med uppdraget att bevaka J.M:s rätt och sörja för hennes person. beslu- tade att entlediga E.F. från hennes uppdrag som god man för J.M. Nämndens beslut om entledigande är överklagat till tingsrätten. har bland annat anfört i sitt överklagande att hon inte har fått del av besluts- underlaget i förväg och att beslutet har en bristfällig motivering. tog enligt egen uppgift del av överförmyndarnämndens beslut . Hon ringde då till nämndens handläggare för att boka ett möte. Eftersom var sjuk lämnade E.F. ett meddelande till nämndens handläggare om att E.F. önskade bli uppringd av när hon kom tillbaka från sjukdomen. sände ett e-postmeddelande till både och med ett förslag till mötesdag , samt en anhållan om förlängd överkla- 2 010 /1 1:JO1 sände ett svar med dels en uppmaning att återkomma till om en mötestid , dels med ett besked om vad som gäller om tid för överklagande av nämndens beslut. har såvitt överförmyndarnämnden vet inte lämnat några ytterliga- re meddelanden per e-post eller telefon som var sjuk. När kommit tillbaka efter sin sjukdomsperiod sände hon ett svar till E.F. I meddelandet stod att fått information om att E.F. vill ha ett samtal med anledning av nämndens beslut att entlediga henne. Vidare skrevs att om E.F. inte är nöjd med det som står i nämndens beslut så måste hon be att E.F. tar kontakt med nämndens ordfö- rande , eftersom det är han som representerar nämnden, som har fattat beslutet. I meddelandet lämnades också telefonnummer. Nämndens ordförande uppger att han inte har haft någon kon- takt med E.F. Han har inte fått något meddelande per e-post eller telefon att han ska kontakta E.F. I handlingarna till JO finns ett e-postmeddelande sänt från E.F. till , med en begäran om att hon vill boka med så fort som möjligt. Av vad som framgår av den insända utskriften förefaller meddelandet ha sänts till en felaktig e-postadress. Handlingar i ärendet har därefter lämnats till såväl E.F. som J.M:s syster . har även haft telefonkontakt med handläggaren . Frågan om underrättelse av uppgifter som tillförts ärendet och motiveringen av beslutet Beslutet att entlediga E.F. som god man är som tidigare nämnts överklagat till . har i sitt överklagande yrkat att beslutet ska omprövas på grund av brister i handläggningen av ärendet vad gäller kommunicering och beslutsmotivering. Med hänsyn till att frågorna om kommunicering och be- slutsmotivering är aktuella i tingsrättens överprövning av nämndens beslut, väljer överförmyndarnämnden att inte närmare gå in på dessa frågor i det här yttrandet. vill dock framhålla att den är väl medveten om att ärende av det här slaget inte får avgöras innan den gode mannen fått tillfälle att yttra sig över de uppgifter som tillförts ärendet och att beslutet ska inne- hålla de skäl som bestämt utgången. Om handläggarnas tillgänglighet vid frånvaro i har två handläggare. Handläggarna har en fördelning av ärenden mellan sig, men de har ändå en beredskap och kunskap att vidta åtgärder i varandras ärenden om det behövs. Om ena handläggaren är frånvarande tar den andra hand om alla inkom- mande samtal. Handläggarna hänvisar huvudmän, ställföreträdare och andra som har kontakt med överförmyndarnämnden till den gemensamma e- postadressen . Bägge handläggarna har behörighet till den adressen och e-postlådan kontrolleras . Det är möjligt att E.F. kan ha ringt på direktnummer under hennes frånvaro. har då haft möjlighet att antingen lämna ett telefonsva- rarmeddelande eller i stället bli kopplad till den andra handläggaren . Något telefonsvararmeddelande till har inte lämnats. Samtliga telefonsamtal och e-postmeddelanden som kommit in till överför- myndarnämnden från E.F. under frånvaro har besvarats. 2 010 /1 1:JO1 Om myndighetens skyldighet att lämna svar till enskilda och att ta emot besök som nämndens handläggare är angelägna om att frågor från enskilda ska besvaras så fort som möjligt och att nämnden på ett bra sätt ska lämna upplysningar, vägledning, råd inom nämndens verk- samhetsområde. Handläggarna tar emot telefonsamtal och besök . De personer som vill träffa någon av handläggarna eller ordföranden har möjlighet att boka under den del av dagen som inte är besöks- och telefontid. hade önskemål om att boka ett möte för att prata om beslutet att entle- diga henne som god man. till att ta kontakt med nämndens ordförande, enligt nämndens rutin att ordföranden svarar på frågor om nämndens beslut i efterhand. har dock inte träffats. beklagar att det möte som E.F. begärde aldrig har ägt rum. Nämnden kommer att framöver se över sina rutiner för att säkerställa att enskildas berättigade önskemål till möten tillgodoses. yttrade sig över remissvaret och framförde i det sammanhanget ytterli- gare klagomål. Hon anförde bl.a. följande. överklagade nämndens beslut men nämnden överlämnade handlingarna i ärendet till tings- rätten först . I förnyat remissvar, som inkom till JO , anförde följande. Om kommunicering med E.F. och motiveringen av beslutet om entledigande lämnar här med anledning av JO:s förnyade remiss en närmare redogörelse av handläggningen inför överförmyn- darnämndens beslut att entlediga E.F. som god man för J.M. fick vid ett besök från J.M:s assistansanordnare uppgift om att den gode mannen E.F. arbetar som assistent åt J.M. som hon är förordnad som god man. Assistansan- ordnaren kom in med en skrivelse till överförmyndar- nämnden. Enligt skrivelsen hade assistansbolaget haft diskussioner med E.F. om assistansersättning, timrapportering m.m. Vidare framgick att E.F. utgav sig som god man ha rätt att styra över hur den medicinska behandlingen av J.M. ska utföras, vilket har gjort att läkare inom sjukvården har avsagt sig det medicinska ansvaret gällande J.M. . ansåg att J.M. skulle behandlas enligt en viss metod. Enligt assistansanordnaren hade J.M. sagt att hon inte ville behandlas med denna metod. sände en skrivelse till E.F. Enligt skrivelsen hade det kommit till nämndens kännedom att E.F. förutom att vara mamma och god man till J.M. också arbetade som personlig assistent hos henne. Nämnden ansåg inte att detta var lämpligt, eftersom en av E.F:s viktigaste uppgifter som god man var att företräda J.M. i sina kontakter mot och J.M:s assistansbolag.