frsrdg · GX04RRS19 · 2010-02-17 00:00:00 — styrelses redogörelse om internationell skattekontroll har granskat effektiviteten i informationsutbyte med andra länder inom den direkta skattens område, dvs. skatt på inkomster och förmögenheter. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten skattekontroll informationsutbyte med andra länder (RiR 2009:24). har beslutat att slutsatserna från granskningen ska överlämnas till i form av en redogörelse. Den sammanfattande slutsatsen från granskningen är att det finns betydande brister i hantering av informationsutbytet. Det framgår också att inte bedrivit utvecklingsarbetet inom detta område på ett sammanhållet sätt och att verksamheten inte har prioriterats . menar att ineffektiviteten i informationsutbytet kan få konsekvenser för förmåga att säkra skatteintäkterna. Styrelsen konstaterar att det finns en bred samsyn om betydelsen av ett väl fungerande informationsutbyte med andra länder. Det är därför enligt styrelsen viktigt att prioriterar den verksamheten mer och förbättrar sin förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt. Det är enligt styrelsen angeläget att ta till vara alla möjligheter som kan medverka till att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Styrelsen förutsätter att de initiativ som nu har tagit för att förbättra effektiviteten kommer att genomföras och att de rekommendationer som lämnar i rapporten beaktas och tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet inom området. Med detta överlämnas denna redogörelse. Automatiska kontrolluppgifter läses inte in i taxeringssystemet5 Innehållet i utländska kontrolluppgifter är inte kartlagt6 System för en effektiv uppföljning saknas7 Gör informationsutbytet till ett prioriterat utvecklingsområde8 Förbättra ärendehanteringen av automatiska kontrolluppgifter8 Förbättra uppföljningen av informationsutbytet9 Kartlägg innehållet i utländska kontrolluppgifter9 Öka fokus på den totala operativa tiden9 överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter deltog i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och (). har granskat hantering av informationsutbyte med andra länder inom skatteområdet. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten skattekontroll informationsutbyte med andra länder (RiR 2009:24). Samhället blir alltmer internationaliserat. Medan skatteadministrationerna i stor utsträckning befinner sig i den nationella jurisdiktionen agerar skattebetalarna mer och mer globalt. Internationaliseringen leder till att skattebaser blir mer rörliga, vilket i kombination med olikheter i länders skattesystem medför risk för skatteplanering, skatteflykt och skattefusk. Internationaliseringen gör det därmed svårare för skattemyndigheten att upprätthålla kontrollen av att skattelagstiftningen inte kringgås. För att komma till rätta med problem som skatteflykt och skattefusk spelar samarbete och utbyte av information mellan olika länders skatteförvaltningar en central roll. beräknar att skattefelet1 med internationella kopplingar uppgår till ca . I sin årsredovisning skriver att utbyte av information mellan länder är en nyckelfaktor i kampen mot internationellt skattefusk. Analyser av skattefelets storlek på olika områden visar att områden med ett väl utbyggt system för redovisning, betalning och kontroll, t.ex. i form av automatiska kontrolluppgifter, har ett lägre skattefel än områden där kontrolluppgifter saknas. En ökad användning av utländska kontrolluppgifter kan fylla luckor där saknar kontrollinformation och bidra till att minska skattefelet på det internationella området. Kunskap hos skattebetalarna om de verktyg som informationsutbytet erbjuder och att de används bidrar till att skapa en preventiv effekt. Ett annat sätt att minska incitamenten för internationell skatteplanering och skattefusk är genom harmonisering av olika länders skattelagstiftning. Möjligheterna att harmonisera skattelagar är dock starkt begränsade. Internationellt samarbete och utbyte av information mellan skatteförvaltningar har i stället kommit att bli den kanske mest centrala frågan i diskussioner om internationell skattepolitik och utvecklandet av den internationella skattekontrollen. Informationsutbyte innebär att två eller flera stater kan bidra med information till varandra i syfte att förhindra skatteflykt och skatteundandragande. Både EU och pekar ut informationsutbytet som ett av de viktigaste verktygen för skatteförvaltningar världen över för att kunna hantera och säkra skatteuppbörden i en alltmer internationaliserad värld. Finanskrisen och upptäckten att terroristpengar har placerats i skatteparadis har ytterligare bidragit till ökade krav på transparens och utbyte av bank- och ägaruppgifter mellan länder. Informationsutbytet kommer att öka. Denna utveckling ställer krav på skatteförvaltningar runt om i världen att bygga upp effektiva system för informationsutbyte. har ställt följande revisionsfråga i granskningen: Bedrivs internationella skattekontroll på ett effektivt sätt? Granskningen har inriktats mot informationsutbytet på den direkta skattens område, dvs. skatt på inkomster och förmögenheter. konstaterar i rapporten att har vidtagit ett flertal åtgärder för att utveckla organisationen mot en ökad internationalisering. För att koncentrera och förstärka den operativa hanteringen på det internationella området bildades två utlandsskattekontor, ett i och ett i . Granskningen av automatiska kontrolluppgifter som gäller fysiska personer har koncentrerats till Skattekontoret i . som förstärkt det operativa arbetet på det internationella området kan konstatera att det finns betydande brister i hantering av informationsutbytet. Detta har fått negativa konsekvenser för förmåga att hantera ett växande informationsutbyte med andra länder. Till stor del beror bristerna på att arbetet med att utveckla informationsutbytet har fått stå tillbaka och inte har hanterats på ett sammanhållet sätt. gör bedömningen att ineffektiviteten i informationsutbytet kan få allvarliga konsekvenser för förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt och i förlängningen att säkra skatteintäkterna. Automatiska kontrolluppgifter läses inte in i taxeringssystemet utbyter automatiska kontrolluppgifter (KU) med ett fyrtiotal olika länder. Enligt måste utgångspunkten för hanteringen av utländska kontrolluppgifter, precis som för inhemska kontrolluppgifter, vara att de läses in i taxeringssystemet så fort som möjligt för att på ett effektivt sätt kunna användas som ett underlag i granskningsverksamheten. egna analyser visar att områden där det förekommer kontrolluppgifter har ett lägre skattefel än områden där sådana saknas. möjligheter att använda kontrolluppgifterna minskar om de är mer än . Granskningen visar att det förekommer betydande fördröjningar i inläsningen av automatiska kontrolluppgifter från andra länder i taxeringssystem. Många uppgifter blir aldrig inlästa eller riskerar att bli för gamla för att kunna användas i taxeringen innan de läses in. Omfattande fördröjningar i inläsningen av automatiska kontrolluppgifter minskar enligt effektiviteten i granskningsverksamhet och ökar risken att utländska kontrolluppgifter inte kan användas i kontrollen. granskning av utländska kontrolluppgifter som gäller fysiska personer har lett till stora höjningar i kapital- och inkomstskatten. En fördröjd inläsning av utländska kontrolluppgifter i taxeringssystemet leder dock till att många kontrolluppgifter aldrig kommer till användning i kontrollen. Granskningen visar vidare att automatiska kontrolluppgifter som gäller juridiska personer har använts framgångsrikt i enstaka kontrollprojekt, men det pågår inget systematiskt kontrollarbete. Innan kontrolluppgifterna kan användas i granskningsverksamheten måste de identifieras. Identifieringen innebär att man tar reda på vilken person eller vilket företag kontrolluppgiften avser. finns inget automatiskt identifieringssystem, utan identifieringen bedrivs genom en omfattande hantering. konstaterar att identifiering av utländska kontrolluppgifter tar stora resurser i anspråk. I takt med att antalet automatiska kontrolluppgifter ökar, ökar behovet av rationalisering i form av automatisk identifiering. Med automatisk identifiering kan utländska kontrolluppgifter bli tillgängliga för granskning snabbare och i så nära anslutning till den ordinarie taxeringen som möjligt. Möjligheterna att kunna förtrycka eller upplysa om uppgifterna i den årliga deklarationen ökar med automatisk identifiering. En tidig identifiering ökar även möjligheterna att kontrolluppgifter från kan hanteras vilket förenklar hanteringen både för och för skattebetalarna. Mot bakgrund av de effektivitetsvinster som en automatisk identifiering skulle medföra anser att den beräknade investeringskostnaden på ca är att betrakta som låg. Innehållet i utländska kontrolluppgifter är inte kartlagt Granskningen visar att det inte finns någon kartläggning av det totala antalet automatiska kontrolluppgifter eller någon analys av innehållet i uppgifterna, vare sig för fysiska eller juridiska personer. Det saknas kunskap om hur många automatiska kontrolluppgifter för företag som identifieras och granskas samt vilken nytta man har av uppgifterna. instämmer i egen bedömning att det finns ett behov av en kartläggning och analys av utländska kontrolluppgifter för att kunna bedöma risken för skattefel i olika delar av materialet och förbättra hanteringen. System för en effektiv uppföljning saknas saknar ett centralt uppföljningssystem för informationsutbytet. taxeringssystem för automatiska kontrolluppgifter lämpar sig inte för statistiska bearbetningar och sökmöjligheterna är begränsade. Många automatiska kontrolluppgifter läses inte in. diariesystem för registrering av spontana kontrolluppgifter och handräckningsärenden är inte tillförlitligt. konstaterar att det inte går att få fram en heltäckande bild av vare sig det automatiska eller spontana informationsutbytet. Avsaknaden av ett centralt ärendehanteringssystem gör enligt att har begränsade möjligheter att klara av interna och externa krav på uppföljning av informationsutbytet. Till skillnad från det automatiska informationsutbytet bygger det spontana informationsutbytets utveckling i hög grad på initiativ av enskilda handläggare och revisorer. Både , och vill öka det spontana utbytet av information. Det finns dock tecken på att det spontana utbytet av kontrolluppgifter minskat . Incitamenten bland handläggarna att skicka spontana kontrolluppgifter och begära handräckning är enligt generellt låga. finner flera förklaringar till detta. En förklaring är att det föreligger en målkonflikt mellan behovet av ett utökat informationsutbyte och nationella krav på genomströmningstider. Andra förklaringar är att kompetensen att hantera spontana kontrolluppgifter är låg hos handläggarna och att de nya blanketterna från EU är krångliga att fylla i. har styrt om resurser från kontrollen för att öka antalet informationsbesök. Vid informationsbesök får kontrolluppgifter inte inhämtas, vilket också kan förklara en del av minskningen av spontana kontrolluppgifter. Av operativa verksamhet består av större insatser och riksprojekt med en tydlig styrning från huvudkontoret. När det gäller övrig löpande verksamhet finns inte samma tydliga styrning. gör bedömningen att detta kan ha missgynnat det tidskrävande internationella arbetet till fördel för nationella aktiviteter och mål. konstaterar vidare att arbete med att utveckla informationsutbytet med andra länder har fått stå tillbaka . Redan i 20022 framhölls vikten av att utvecklar ett system för att kunna ta till vara den information man erhåller inom ramen för informationsutbytet. Även i de interna analyser som ledde fram till omorganisation och bildandet av två utlandsskattekontor beskriver behovet av ett nytt ärendehanteringssystem för det internationella informationsutbytet. Kraven på förbättrad hantering, analys och uppföljning av utländska kontrolluppgifter har sedan specificerats ytterligare i olika interna utredningar. En förklaring till att inte kommit längre i utvecklingsarbetet är enligt att den praktiska hanteringen av informationsutbytet är uppdelad på flera enheter och på olika ställen inom organisationen med olika geografisk placering. utspridda organisation för hanteringen av utländska kontrolluppgifter har bidragit till att helhetsperspektivet blivit lidande och att problemen inte har blivit tillräckligt synliggjorda. Bristen på helhetsperspektiv har vidare bidragit till fördröjningar av nödvändiga utvecklingsinsatser och investeringar, såsom utvecklandet av ett automatiskt identifieringssystem och ett bättre systemstöd för analys och uppföljning. konstaterar att under granskningens genomförande har tagit initiativ till flera utvecklingsinsatser när det gäller hanteringen av utländska kontrolluppgifter och möjligheterna att analysera och följa upp informationsutbytet. ser positivt på dessa initiativ och menar att de, under förutsättning att de genomförs, kommer att förbättra förutsättningar för ett effektivt informationsutbyte med andra länder. Mot bakgrund av de iakttagelser och slutsatser som redovisats ovan lämnar följande rekommendationer. Gör informationsutbytet till ett prioriterat utvecklingsområde En av övergripande slutsatser är att arbetet med att utveckla avseende informationsutbytet inte bedrivits på ett sammanhållet sätt och har fått stå tillbaka . Detta har bidragit till en ineffektiv hantering av utländska kontrolluppgifter. Mot bakgrund av de risker detta medför i form av ett ökat skattefel och minskad preventiv effekt bör göra informationsutbytet till ett prioriterat utvecklingsområde. I detta ingår att se över såväl tekniska behov som organisatoriska problem och kompetensfrågor. Förbättra ärendehanteringen av automatiska kontrolluppgifter bör skyndsamt förbättra sitt ärendehanteringssystem för automatiska kontrolluppgifter. Ett nytt ärendehanteringssystem måste kunna läsa in automatiska kontrolluppgifter i olika format och klara av att automatiskt identifiera en del av uppgifterna. Givet den relativt låga investeringskostnaden borde ett automatiskt identifieringssystem redan ha varit på plats. En förbättrad inläsning och identifiering gör att kontrolluppgifterna kan bli tillgängliga för granskning snabbare. Ett nytt ärendehanteringssystem måste även kunna tillfredsställa behovet av statistik och analys. Förbättra uppföljningen av informationsutbytet konstaterar att saknar ett centralt uppföljningssystem för informationsutbytet. Många automatiska kontrolluppgifter läses inte in i taxeringssystemet, och diariesystem för registrering av spontant informationsutbyte och handräckning är inte tillförlitligt. går det därför inte att få fram en heltäckande bild av informationsutbytet. För att förbättra uppföljningen av informationsutbytet har kartlagt behovet av uppföljningsinformation. Det är enligt angeläget att snabbt tar fram en teknisk lösning för att kunna tillfredsställa de behov av uppföljning som identifierats i kartläggningen. Kartlägg innehållet i utländska kontrolluppgifter Det är viktigt att kartlägger det totala antalet automatiska kontrolluppgifter som kommer in och analyserar innehållet i uppgifterna. En analys är nödvändig för att kunna bedöma risken för skattefel i olika delar av materialet och kunna fatta beslut om hur uppgifterna ska hanteras. Om det stämmer att vissa kontrolluppgifter om juridiska personer inte tillför kontrollen någon ny information bör fatta ett principbeslut om att dessa uppgifter inte ska användas. Öka fokus på den totala operativa tiden operativa verksamhet består till av större insatser och riksprojekt med en tydlig styrning från huvudkontoret. När det gäller övrig löpande operativ verksamhet finns inte samma tydliga styrning, vilket kan ha missgynnat det internationella området till fördel för nationella aktiviteter och mål. menar att ett ökat fokus på den totala operativa tiden kan gynna det internationella området och stärka incitamenten för ett ökat spontant informationsutbyte. har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i granskningsrapporten skattekontroll informationsutbyte med andra länder (RiR 2009:24) ska överlämnas till som en redogörelse. I anslutning till detta vill styrelsen anföra följande. Granskningen gäller frågan om bedriver den internationella skattekontrollen på ett effektivt sätt. fokus har varit på informationsutbyte med andra länder. Den sammanfattande slutsatsen är att det finns betydande brister i hantering av informationsutbytet. Det framgår också att inte bedrivit utvecklingsarbetet inom detta område på ett sammanhållet sätt och att verksamheten inte har prioriterats . menar att ineffektiviteten i informationsutbytet kan få konsekvenser för förmåga att säkra skatteintäkterna. konstaterar att under granskningens gång har tagit initiativ till flera utvecklingsinsatser som om de genomförs kommer att förbättra effektiviteten i informationsutbytet med andra länder. Även regeringen har framhållit betydelsen av informationsutbytet. I budgetpropositionen framhålls bl.a. att bör intensifiera sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Även EU och har pekat ut informationsutbytet som ett av de viktigaste verktygen för skatteförvaltningar världen över för att kunna hantera och säkra skatteuppbörden. Styrelsen konstaterar att det finns en bred samsyn om betydelsen av ett väl fungerande informationsutbyte med andra länder. Det är därför enligt styrelsen viktigt att prioriterar den verksamheten mer och förbättrar sin förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt. Det är enligt styrelsen angeläget att ta till vara alla möjligheter som kan medverka till att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Styrelsen förutsätter att de initiativ som nu har tagit för att förbättra effektiviteten kommer att genomföras och att de rekommendationer som lämnar i rapporten beaktas och tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet inom området. Med detta överlämnas denna redogörelse. Med skattefel avses skillnaden mellan den teoretiskt riktiga skatten och fastställd skatt. (2008), Skattefelet för : Hur togs den fram och hur kan den användas?, SKV Rapport 2008:1. SOU 2002:47, Våra skatter?