frsrdg · GX04ER1 · 2010-02-24 00:00:00 — En oppositionsrörelse har fått registreringstillstånd och tre oberoende mediekanaler tillåtits starta verksamhet. Församlingen noterade att var ett av de sex länder som ingår i EU:s östra partnerskap, ett instrument som syftar till att stärka det politiska och ekonomiska samarbetet mellan EU och dess grannländer i och i . Trots denna utveckling uttryckte församlingen oro över situationen i . Parlamentsvalet uppfyllde inte den europeiska standarden för fria och rättvisa val. Allvarliga brister förekom under hela valprocessen. Olika former av trakasserier mot oppositionella och särskilt ungdomar förekom bl.a. genom husrannsakan, polisbrutalitet vid demonstrationer och påtvingad värnplikt. Brister i mediefrihet och föreningsfrihet gav också anledning till oro. Åtskilliga oppositions- och MR-organisationers registrering stötte på svårigheter från justitieministeriets sida. ansökan om särskild gäststatus kan inte bli en aktuell fråga i församlingen innan landet infört moratorium på dödsstraff. Församlingen underströk att en fortsatt dialog var möjlig bara om gjorde framsteg när det gällde att uppfylla kriterier för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. 4.2.5 Privata militär- och säkerhetsföretag Vid januarisessionen debatterade församlingen urholkandet av statens våldsmonopol genom privata militär- och säkerhetsföretag (dok. 11787, rek. har det blivit allt vanligare att stater, såväl i som utanför , anlitar privata militär- och säkerhetsföretag för att utföra arbete som traditionellt uträttats av statliga aktörer. Denna utveckling undergräver statens våldsmonopol. Konflikter ökar företagens expansions- och vinstmöjligheter. Församlingen efterlyste restriktioner av dessa företags verksamhet och att de kontrolleras så att de når upp till uppsatta kvalitetskriterier. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Sedan Internationella brottmålsdomstolens (ICC) grundande har den parlamentariska församlingen uttalat starkt stöd för domstolen. Dess tillkomst var en milstolpe när det gällde att säkra de mänskliga rättigheterna och att undvika straffrihet för grova brott mot den humanitära rätten. Enligt församlingen måste stater som undertecknat Romstadgan om ICC garantera domstolens integritet. Med tidigare resolutioner i åtanke betonade församlingen under januarisessionen återigen sitt samarbete med och uppmanade till universell ratificering av Romstadgan (dok.11722, res. Åtta av medlemsländerna och ett land med observationsstatus har ännu inte ratificerat Romstadgan. Församlingen uppmanade medlemsstaterna att samarbeta med domstolen så att den kan utföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. 4.3.2 Situationen för försvarare av mänskliga rättigheter i medlemsländer Församlingen sade sig värdesätta den ovärderliga insats som försvarare av mänskliga rättigheter gör i kampen för demokratin och rättssamhället. Det är ett engagemang och arbete som i vissa fall sätter deras personliga säkerhet på spel. Stater har en skyldighet att skydda dessa individer och deras arbete. Detta underströks vid aprilsessionen genom en debatt om situationen för försvarare av mänskliga rättigheter i medlemsländer (dok. 11841, rek. 1866, res. I de flesta av medlemsländerna är både det lagliga och reella skyddet generellt sett bra, men i vissa möter väktare av mänskliga rättigheter fortfarande på allvarliga hinder och restriktioner i sin verksamhet. Dödshot, godtyckliga arresteringar och orättvisa rättegångar är några exempel på försök att begränsa deras MR-arbete. Församlingen uppmanade ministerkommittén och medlemsländerna att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra skyddet av försvarare av mänskliga rättigheter. Under januarisessionen debatterade församlingen utredningen av påstådda brott begångna i av höga befattningshavare under Kutjmas ledning och särskilt Gongadze-fallet (dok. 11686, rek. 1856, res. internationella anseende och bilden av som ett land på väg mot demokrati fick ett allvarligt bakslag av en inrikespolitisk kris som utlöstes av mordet på en regimkritisk journalist, , . Församlingen har kritiserat det ukrainska sättet att utreda mordet och har upprepade gånger krävt åtgärder för att säkerställa yttrandefriheten och förbättra villkoren för medierna. Straffrihet får inte gälla. Brott mot journalister och politiska aktivister ska leda till åtal och följas av rättmätiga straff, fastslog församlingen. Parlamentarikerna gladde sig över det tydliga språkbruket i dom i Gongadze-fallet. Dessutom uppmanades ukrainska myndigheter att inte blanda sig i den utredning som gällde den mördade journalisten eller andra mord. Församlingen beslutade att följa upp ärendet vid granskningen av övriga åtaganden. 4.3.4 Skyddet av mänskliga rättigheter vid undantagstillstånd Med anledning av att allt fler medlemsländer, t.ex. och , vid intern politisk turbulens förklarat undantagstillstånd debatterade församlingen skyddet av mänskliga rättigheter vid undantagstillstånd (dok. 11858, rek. 1865, res. Undantagstillstånd är enligt 15§ berättigat vid mycket speciella omständigheter. Eftersom det innebär begränsningar för individens fri- och rättigheter bör det dock endast användas när ingen annan lösning kvarstår. Församlingen hade observerat att oberättigade undantagstillstånd ofta ledde till oproportionerligt användande av våld och mycket kraftiga inskränkningar i yttrande- och mötesfriheten. Därför uppmanade församlingen medlemsländerna bl.a. till en översyn av säkerhetsstyrkors befogenheter under undantagstillstånd. Vidare betonade parlamentarikerna att yttrandefrihet ingalunda är ett hot mot rikets säkerhet. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av trettio medlemsländer ingår inte i , men deras parlamentariska delegationer har rätt att delta i den årliga debatten i om aktiviteter. Parlamentariker från , , och samt generalsekreterare medverkade vid höstsessionen i den utvidgade församlingens årliga debatt om och världsekonomin (dok. 11985, 12019, 12024, 12041,12042, res. Årets debatt ägde rum då viss ljusning började skönjas i den finansiella krisen som skakat den globala ekonomin. Några länder hade drabbats mycket hårt. som var rapportör för det ekonomiska utskottet inledde debatten. Med hänvisning till bl.a. svensk statistik såg hon en ljusning i världsekonomin tack vare insatser från ett flertal länder och internationella institutioner. Kreditgivningen var dock fortsatt trög på många håll och hämnade entreprenörskap. behövde ägna sig åt att analysera de långvariga obalanser mellan stater och regioner som behövde åtgärdas för att skapa en bestående återhämtning. Den utökade församlingen gav sitt fortsatta stöd till utvidgning. Processen för OECD-medlemskap för , , , och pågår. Dialogen med , , , och kan leda till förhandlingar om medlemskap. Den utökade parlamentariska församlingen förde debatterna i ljuset av för 20082009. Den berörde sex områden: utvidgning, global ekonomi, social- och hälsopolitik, miljö, migration och utbildning. Inom området social- och hälsopolitik välkomnade den utökade församlingen som skapats för att stötta de grupper som påverkas mest av finanskrisen. För att minska ojämlikheten i ohälsotal mellan olika socioekonomiska grupper rekommenderade församlingen förebyggande sjukvård och hälsofrämjande på nationell nivå. På utbildningsområdet uppmuntrades forskning om inlärningsprocesser. Den utökade församlingen uppmanade medlemmar att arbeta för en funktionell, sammanhållen och långsiktig invandringspolitik med målet att maximera fördelarna med invandringen. Behovet av arbetskraftsinvandring borde mötas, vilket även skulle resultera i minskad människohandel. borde dessutom stärka sitt samarbete med . hade uttryckt sin oro över finanskrisens effekt på miljön. Medlemsstaterna uppmanades att inte försumma utvecklingen av förnybar energi som en följd av krisen. Därtill välkomnade parlamentarikerna den internationella energimyndighetens (IEA) kartläggning av framtida energibehov inom och främjandet av en hållbar energipolitik. Beträffande ekonomiska politik ansåg den utökade församlingen med anledning av finanskrisen att mer resurser skulle läggas på att höja sysselsättningen. och dess medlemsstater samt IMF borde övervaka medlemsländernas offentliga finanser. På många håll hade deras skulder nått rekordnivåer. borde medlemsstaterna påbörja strukturella reformer för att stabilisera sina ekonomier. Den utökade församlingen betonade även vikten av internationellt samarbete för att stärka kontrollen av finanssektorn och av uppbyggnaden av ett nytt finansiellt system baserat på hållbarhet. efterlyste självkritik från sida när det gällde finanskrisen. hade organisationen andra internationella finansexperter propagerat för fria marknader, avreglering, sänkta skatter och nedskärningar i socialt skydd under devisen att marknaden sköter sig själv. när ekonomin har kollapsat får andra aktörer betala priset för misslyckandet. Det var uppenbart att striktare regler behövdes för de finansiella marknaderna. Det fanns också behov av att stater aktivt stimulerar ekonomin genom investeringar i infrastruktur, utbildning och sysselsättningsprogram. Det behövdes också en förnyad arbetslöshetsförsäkring och nya åtgärder inom socialpolitik. I junisessionens dagordning ingick traditionsenligt en debatt om Europeiska återuppbyggnads- och () verksamhet (dok. 11938, res. har ett samarbetsavtal med som är verksamt i 29 länder. De två organisationernas gemensamma mål är att bidra till demokratisk stabilitet grundad på värderingar. Den globala finansiella och ekonomiska kris som drabbat ett flertal av medlemsländerna hårt har understrukit avtalets aktualitet. Församlingen uttryckte stor oro över krisens följder på medborgarnas levnadsstandard särskilt på , södra , och . Trots att demokratiska och marknadsorienterade reformer har vunnit terräng och på ett påtagligt sätt bidragit till bättre levnadsstandard för miljoner européer kvarstår mängder av problem som kräver fortsatt engagemang. hade verksamhetsvolym ökat markant i länderna på västra och handlade framför allt om stöd till företag, infrastruktur och finansiering. I , och hade aktiviteter ökat betydligt och gällde sådana områden som infrastruktur, banksystem, företag, livsmedelsindustri och energisektor. De olösta konflikterna i och den militära konflikten mellan och underminerade investeringsviljan, förstörde transportinfrastrukturer och påverkade hela regionen negativt. Församlingen uttalade sig uppskattande om som en institution med ett unikt uppdrag att bistå länder som söker efter en demokratisk identitet. 4.4.3 Finanskrisens utmaningar för världens ekonomiska institutioner Under junisessionen riktades församlingens uppmärksamhet mot finanskrisen och världens ekonomiska och finansiella institutioner (dok. 11944, res. Fokus var på institutionernas styrning samt deras förmåga att avhjälpa krisen och förebygga framtida kriser. Parlamentarikerna ansåg att medborgarna hade rätt till fullständig och korrekt information om marknader och finansiella produkter för att optimal riskhantering av besparingar skulle komma till stånd. Den största utmaningen som internationella finansiella institutioner har framför sig ansåg församlingen vara att skapa global likviditet och stabilitet för att uppnå tillväxt och sysselsättning. De internationella finansiella institutionerna måste arbeta med att återuppbygga förtroendet hos medborgarna, vilket kan ske genom utökad reglering. Församlingen välkomnade de framsteg som G20 hade åstadkommit vad gällde reformeringen av den internationella och finansiella arkitekturen. Man var nöjd med att G20 hade gett extra resurser till IMF och multilaterala utvecklingsbanker för att hantera krisen och att G20 hade tagit avstånd från protektionistiska interventioner. WTO uppmanades att avsluta Doharundan i en solidarisk anda gentemot låginkomstländerna. Därtill ansåg man att multilaterala utvecklingsbanker måste se till att de minst utvecklade länderna inte drabbades oproportionerligt av krisen. IMF:s lån till länder som drabbats hårt av krisen välkomnades. En ansvarsfull skattepolitik efterlystes. I stället för hårda krav borde IMF ägna sig åt förebyggande rådgivning till länder med ekonomiska svårigheter. 4.5.1 Historieundervisning i konfliktdrabbade områden Församlingen avslutade junisessionen med konstaterandet att historieundervisning kan vara ett verktyg för att medla fred i konfliktdrabbade områden. Historieundervisning kan lära ut tolerans och förståelse i situationer där uppgiften är att lösa migrations- och immigrationsproblem (dok. 11919, rek. Konventionell historieundervisning byggde på att endast en tolkning av en händelse utgjorde sanningen. Nyare, internationellt erkänd historieskrivning gjorde gällande att flera olika tolkningar baserade på evidens var möjliga. Församlingen ansåg följaktligen att man i historieundervisningen borde tillämpa flera olika perspektiv eftersom det medför att eleverna lär sig respektera mångfald och kulturella skillnader i stället för att förstärka nationalistiska tendenser. Historieundervisning ur ett multiperspektiv ger elever en analytisk förmåga som hjälper dem att vara mer kritiska. Multilaterala historieprojekt leder till nya insikter genom kommunikation mellan studenter och lärare från olika bakgrunder och kulturer. arbete med att i konfliktdrabbade länder förändra bilden av hur motparten presenteras i historieundervisningen anses föredömligt. Församlingen påminde också om behovet av att fullt ut fullfölja riktlinjer och direktiv som är fastlagda i om interkulturell dialog. Historieundervisning kan stödja fred, tolerans och respekt för medmänniskor men kan även utnyttjas för motsatt effekt, sa i sitt debattinlägg. Historia handlar om makthavares och segrares, inte om de besegrades, kvinnors och svagas historia. Hon underströk vikten av inkludera flera perspektiv i historieundervisningen. De totalitära regimerna och krigen har lämnat efter sig många gravar och minnesmärken i . Efter regimernas fall har flera av dessa omplacerats eller förstörts och i vissa fall ersatts av nya, vilket har lett till politiska tvister. Under januarisessionen debatterade parlamentarikerna en rapport om olika förhållningssätt till minnesmärken som är förknippade med olika tolkningar av historiska händelser i medlemsländerna (dok. 11746, rek. 1859, res. har en viktig roll i att främja ett kollektivt minne i medlemsländerna, menade församlingen. Därmed ska uppmuntra en dialog mellan historiker, experter, politiker och andra berörda om omstridda historiska händelser som rör flera av medlemsländerna. medlemsländer uppmanades att bidra till ökad förståelse och försoning för att undvika konfrontationer med anknytning till kontroversiella minnesmärken. 4.5.2 Reglering av audivisuell medieservice Vid vintersessionen debatterade församlingen en rapport om regleringen av audivisuell medieservice (dok. 11755, rek. Mycket som tidigare sänts via traditionella tv- och radiosändningar förmedlades numera i allt större utsträckning via Internet. Utbudet av audivisuella kanaler och program har ökat markant, vilket bidrar till större valfrihet men även kräver större ansvarstagande av användarna. Större utbud betyder självfallet inte bättre mångfald och kvalitet. Med den teknologiska utvecklingen i beaktande föreslog församlingen en revision av den europeiska konventionen om gränsöverskridande television (CETS 132). 4.6 Befolknings- och flyktingfrågor Vid vintersessionen debatterade församlingen rapport om migration och folkförflyttningar som orsakats av klimatförändringar (dok. 11785, 11814, rek. 1862, res. Över 30 miljoner människor har migrerat på grund av torka, ökenutbredning, andra naturkatastrofer och industriella olyckor. Det var fler än de som flytt från väpnade konflikter eller förföljelse. De mest utsatta grupperna var människor som bor i de minst utvecklade länderna, på lågland nära kustlinjen och i överbefolkade områden. kommer inte att vara opåverkat. Man räknade med att fenomenet skulle bli en av det nya seklets stora utmaningar. Församlingen stödde därmed införandet av en definition på den grupp människor som lämnat sina hem på grund av klimatförändringar eller miljöförstöring. Det finns behov av en definition som statliga myndigheter och humanitära organisationer kan använda. En sådan definition skulle underlätta bemötandet av och assistansen till de drabbade. Församlingen avser att verka för mer forskning inom området och stödja de internationella organisationer som arbetar med denna fråga. Migration och miljö är aktuella politiska ämnen. Det kan vara orsaken till att det tagit att förstå att de inte ska behandlas var för sig utan har en koppling, sade i sin presentation av rapporten. Hennes utgångspunkt hade varit trefaldig. För det första fanns det behov av att lyfta upp bristen på en överenskommen definition på människor som flyr på grund av klimatpåverkningar som förändrat deras möjligheter att stanna kvar. För det andra saknas ett gemensamt juridiskt ramverk på detta område. För det tredje finns det inte någon organisation som har ansvar för att ta itu med denna problematik. 4.6.2 bortglömda folk: skyddandet av mänskliga rättigheter för tvångsförflyttade personer Situationen för tvångsförflyttade personer som är utspridda i 11 av 47 medlemsländer (dok. 11942, rek. 1877) har debatterats av församlingen vid upprepade tillfällen. Behovet av att finna hållbara lösningar för återvändande, integration och skydd av de tvångsförflyttades rättigheter är stort. Inom finns 2,52,8 miljoner tvångsförflyttade. av dem var på flykt . Vid junisessionens debatt sade sig församlingen vara beklämd över att enbart en fjärdedel av alla tvångsförflyttade personer hade funnit hållbara lösningar till sin tillvaro. Majoriteten av de tvångsförflyttade fortsätter att leva i fattigdom och var socialt marginaliserade på grund av att deras ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter försummades. 390000 tvångsförflyttade i levde fortfarande i tillfälliga härbärgen eller i inofficiella bosättningar utan vare sig säkerhet eller tillgång till vatten, avlopp och el. Det är särskilt svårt att få till stånd en lösning på problemet med tvångsförflyttade personer medan etniska konflikter kvarstår. En möjlighet till normalt liv med tillgång till goda levnadsförhållanden, utbildning och grundläggande sociala tjänster måste vara målet. Församlingen betonade de tvångsförflyttades rätt att själva välja mellan tre alternativ: att återvända, att integreras lokalt på den plats där de befinner sig, eller att bosätta sig på en annan säker plats. Återvändandet till tidigare hem ska ske under skydd av lagar och ordningar. Internationell hjälp till de tvångsförflyttade, även finansiellt och tekniskt stöd, behövs för att undvika att de blir bortglömda folk. Som rapportör inledde debatten genom att presentera rapporten. Syftet med rapporten var ingalunda att sätta fingret på samtliga misslyckanden eller rangordna staters åtgärder. Målet var att ge en översikt om det allmänna läget och identifiera bestående lösningar när det gällde tvångsförflyttade. Hon fann det slående hur få av de 2,5 miljoner tvångsförflyttade som hade sökt rättvisa i för mänskliga rättigheter. Hon menade att det fanns en mängd skyddsmekanismer för tvångsförflyttade, men att så länge de berörda inte kände till dessa mekanismer eller till deras tillämpning hade församlingen misslyckats. Följaktligen måste församlingen intensifiera sitt arbete med att informera de tvångsförflyttade om deras rättigheter. 4.7 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 4.7.1 Upplopp i europeiska städer: lärdomar och reaktion Vid aprilsessionen presenterades en rapport om upplopp i europeiska städer: lärdomar och reaktion (dok. 11685, 11736, 11745, res. Rapporten påvisade att orsakerna till många av upploppen i europeiska städer var segregation, arbetslöshet och missnöje riktat mot statliga institutioner. Därför behövs åtgärder som fokuserar på den sociala situationen för utsatta grupper i samhället. Församlingen uppmanade medlemsländerna att förbättra stadsplaneringen, så att integration främjas och renoveringsprojekt i förorten prioriteras. Andra relevanta insatser handlar om att bekämpa diskriminering på arbets- och bostadsmarknaden och att utbilda polis i att förebygga och hantera upplopp. Enbart i finns över 200 miljoner människor med funktionshinder. I och med den åldrande befolkningen kommer antalet att stiga ytterligare under . Med denna utveckling i beaktande antog församlingen vid januarisessionen en resolution om hur hänsyn bör tas till funktionshindrade inom alla policyområden (dok. 11694, rek. 1854, res. Tillräckliga resurser behöver avsättas för ändamålet. Församlingen uppmanade medlemsländernas regeringar att säkerställa att funktionshindrade har samma tillgång som andra till utbildning, anställning, sjukvård, transport och allmänna platser. Därtill ombads medlemsländerna att inom ramen för handlingsplan för funktionshinder 20062015 finna praktiska lösningar på problem som funktionshindrade konfronteras med i vardagslivet. 4.8.1 Utmaningar i samband med klimatförändring Klimatförändringar och i dominerade den globala dagordningen . Kyotoprotokollet kunde inte generera de sänkningar av utsläpp av växthusgaser som krävdes för ett hållbart klimat, konstaterade församlingen vid höstsessionen (dok. 12002, 12037, 12040; rek. 1883, res. Vetenskapliga undersökningar från FN:s panel för klimatförändring (IPCC) hade visat att en mellan 50- och 85-procentig minskning av växthusgasutsläppen var nödvändig . Förväntningarna att nå en uppgörelse vid i var stora. Målet var en sänkning av växthusgaser med till 2050 jämfört med nivå. EU-länderna hade enats om klimatmålen enligt formeln 20-20-20 till 2020: att sänka utsläpp , öka användning av förnybar energi till och effektivare använda energi . En nyckelfråga var hur omställningen skulle finansieras, både inom EU och globalt. Enligt församlingen kommer människor i fattiga länder att drabbas hårdast av den globala uppvärmningen. Det riskerar deras rätt till liv, vatten, mat, hälsa och säkerhet. Parlamentarikerna var bekymrade över den migration som kommer att bli en följd av den globala uppvärmningen och yrkade på att detta problem skulle behandlas under klimatkonferensen. De industrialiserade länderna borde ta på sig ledarrollen och visa att det är ekonomiskt möjligt att minska utsläppen. För att jämlikhet och rättvisa skulle kunna ligga som grund för det globala klimatförändringsavtalet menade församlingen att en differentierad utgångspunkt måste tas med hänsyn till ett lands befolkningsmängd, industriella utveckling och ekonomi. Församlingen lanserade ett initiativ till ett nytt protokoll till som garanterar rätten till en hälsosam och livsduglig miljö som en mänsklig rättighet. Klimatfrågan var en utmaning och klimattoppmötet i erbjöd en möjlighet att komma på gemensam lösning, menade i sitt debattinlägg. En ny solidaritet kring klimatfrågan behövs för att begränsa temperaturhöjningen till högst två grader. Den svenska erfarenheten visar att ekonomisk tillväxt går att kombinera med minskning av växthusgasutsläpp. ansåg att lösningen på finanskrisen borde samordnas med lösningen av klimatkrisen. Hon menade att satsningar på ny miljövänlig teknik och förnybar energi kan råda bot på både finans- och klimatkrisen. Särskilda åtgärder krävs så att de mest utsatta människorna får en chans att klara sig när deras levnadsförhållanden förstörs som följd av klimatförändringar. 4.8.2 Rätten till en hälsosam miljö Vid höstsessionen lanserade församlingen ett initiativ att i införa rättigheten att leva i en hälsosam och livsduglig miljö (dok. 12003; rek. Trots både politiska och juridiska initiativ på nationell och internationell nivå kunde miljöskyddet fortfarande inte garanteras.