frsrdg · GX04RB1 · 2010-01-01 00:00:00 — Inlåningsavtal Swapavtal med den amerikanska som innebär att per hade möjlighet att låna (5 000), vilket motsvarar (39 225), i utbyte mot svenska kronor. Avtal med BIS som innebär att har möjlighet att låna utländsk valuta. Avtal med som innebär att har möjlighet att låna euro i utbyte mot svenska kronor. Inget belopp ingår i avtalet. resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Miljoner kronor Verksamhets-område 2009 2008 Resultat Netto- intäkter Kostnader Resultat Penningpolitik 2 184 182 2 185 183 Finansiell stabilitet 2 111 109 1 99 98 Betalningssystem 60 67 7 43 66 23 Kontanthantering 17 216 233 701 214 487 14 896 97 14 799 11 169 91 11 078 Statistik 86 86 Internationellt arbete i övrigt 27 Fullmäktige och ekonomipris 19 Summa 15 001 797 14 204 11 965 782 11 183 De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där förvaltningskostnader uppgår till (782) och tillgångar och skulder till (700 211). fördelas kostnaderna för övervakning av den finansiella infrastrukturen och policyarbete inom betalningssystemet till verksamhetsområdet finansiell stabilitet, som kostnaderna för utveckling av den ekonomiska statistiken fördelas till verksamhetsområdet statistik i stället för verksamhetsområdet penningpolitik. Detta medför en reducering av fördelade kostnader för betalningssystemet med och för penningpolitik med , och en ökning av kostnaderna för finansiell stabilitet med och för statistik med . Därtill har omklassificering av licenskostnader för finansiella informationstjänster gjorts, vilket medfört att kostnader för tillgångsförvaltning ökat med och kostnaderna för statistik ökat med som kostnaderna för betalningssystemet reducerats med . Fördelning av kostnader Diagram 26: Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2009, 0 50 100 150 200 250 Penningpolitik Finansiell stabilitet Betalningssystem Kontanthantering Statistik Internat. arbete, Fullm. och Ekonomipris Avskrivningar exkl. IT Sedel- och myntkostnader IT-kostnader Administrationskostnader exkl. IT Personalkostnader exkl. IT Personalkostnader exklusive IT-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats med faktisk lönekostnad. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast förekommande nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 200 medarbetare eller av totalt 351, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 151 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, såsom IT, transport och bevakning, fastighet och internservice. Administrationskostnader, exklusive IT-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, oftast bestående av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Avskrivningar, exklusive IT-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare. Sedel- och myntkostnader Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till 117 (113) . Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet kontanthantering. IT-kostnader Modellen för fördelning av IT-kostnader bygger på fyra IT-tjänster: telefoni, pc-tjänster, licenser och IT-system. Telefoni och pc-tjänster fördelas på användare med gemensamt överenskomna priser per telefon, mobiltelefon och pc. De stora verksamhetslicenserna, främst finansiella informationstjänster, fördelas på respektive licenstagare med faktiskt pris. Kostnaderna för IT-system fördelas utifrån antalet logiska servrar per system. Fördelning av nettointäkter Fördelningen av nettointäkter på verksamhetsområden har gjorts utifrån ett operationellt perspektiv. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som har störst möjlighet att påverka och hantera dessa. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontanthanteringen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Intäkterna inom betalningssystemet 2009 inkluderar månads- och transaktionsavgifter från deltagarna för perioden februaridecember 2009. Intäkten för januari månad 2009 redovisades 2008. Månadsavgifterna uppgick i genomsnitt till . nettointäkter om , reducerat med balansförda pris-, valuta- och guldvärdeeffekter om , vilka motsvaras av årets förändring i värderegleringskontot (se not 29), utgör den totala avkastningen från 2009 om (se tabell 5 i förvaltningsberättelsens avsnitt ). Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Kontanthantering 112 273 707 575 481 637 698 941 468 318 Ofördelat 1 263 116 538 1 270 119 620 Summa 708 838 708 838 700 211 700 211 Posten ofördelade tillgångar innehåller främst materiella och immateriella anläggningstillgångar samt aktie- och andelsinnehav. Posten ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. extraordinära åtgärder Miljoner kronor Till följd av finanskrisen har vidtagit en del extraordinära åtgärder. Nedan framgår räntenettot och utestående lånebelopp avseende dessa åtgärder. Räntenetto Räntenetto Lånebelopp Lånebelopp jandec 09 jandec 08 Utlåning i svenska kronor till svenska banker Strukturella transaktioner 2 802 2 301 368 801 264 800 Finjusterande transaktioner 698 1 010 171 107 206 664 Emitterade skuldcertifikat 651 522 192 222 48 946 1 453 769 5 472 9 190 Utlåning i amerikanska dollar till svenska banker Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i 1 129 883 196 124 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Sverige1 814 663 189 193 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför 141 150 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige6 18 6 931 Swaputlåning till centralbanker Banktillgodohavanden och värdepapper2 5 4 Utlåning på särskilda villkor till svenska banker Övrig utlåning3 23 43 Upplupen ränta poster ovan 514 2 914 Summa exklusive valutareservförstärkning 1 637 886 5 986 25 559 Valutareservförstärkning Banktillgodohavanden och värdepapper4 481 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Sverige5 101 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige6 579 Summa extraordinära åtgärder 1 438 886 6 085 25 559 1 Federal Reserves konto i svenska kronor. 4 Beredskapsportfölj (marknadsvärde). 5 ECB:s konto i svenska kronor. Femårsöversikt I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade i enlighet med nu gällande redovisningsprinciper. I denna översikt har posterna årets resultat, nettoresultat av finansiella transaktioner och värderegleringskonto justerats med med anledning av ändringen i redovisningsprinciper 2008 för IMF:s tillgodohavande i svenska kronor. påverkas inte av denna förändring eftersom nedskrivning av SDR gjordes detta år som det inte fanns något saldo på värderegleringskontot för SDR vid årets ingång. 31 691 29 976 25 827 22 222 22 235 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför 30 898 6 261 4 614 4 892 5 729 271 450 194 187 167 942 162 292 167 429 302 348 200 448 172 556 167 184 173 158 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter 7 199 6 700 9 600 Finjusterande transaktioner 368 801 264 800 1 0 143 121 1 Övrig utlåning 368 802 266 462 9 129 7 088 9 601 Materiella och immateriella anläggningstillgångar 406 421 452 483 512 521 524 524 594 594 Derivatinstrument 136 8 497 379 19 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 4 608 5 931 2 612 2 429 2 183 326 317 329 306 305 5 997 7 201 4 414 4 191 3 613 708 838 700 211 211 926 200 685 208 607 SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt 104 590 106 266 108 517 106 862 105 516 Mynt 6 073 6 007 5 807 5 518 5 559 110 663 112 273 114 324 112 380 111 075 Skulder i svenska kronor till penningpolitiska motparter 56 32 143 121 23 171 107 206 664 171 163 206 696 143 121 250 192 222 48 946 Skulder i svenska kronor till hemmahörande i Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 70 189 248 82 66 94 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 92 544 1 862 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till SDR som tilldelats av IMF 25 216 2 979 2 517 2 540 2 797 3 9 254 17 6 1 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 606 697 114 188 111 53 47 53 68 82 662 9 998 184 262 194 251 264 206 276 289 37 818 49 228 20 081 10 221 21 947 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 63 025 57 742 57 247 53 769 55 813 64 025 58 742 58 247 54 769 56 813 14 204 11 183 4 095 6 144 4 989 708 838 700 211 211 926 200 685 208 607 2009 2008 2007 2006 2005 10 997 10 610 7 566 6 386 5 421 Räntekostnader 2 796 2 600 1 089 826 320 Nettoresultat av finansiella transaktioner 6 714 3 051 1 722 1 025 617 Avgifts- och provisionsintäkter 58 43 43 37 45 Avgifts- och provisionskostnader 43 8 10 9 7 55 45 131 45 43 Övriga intäkter 16 824 33 190 10 Summa nettointäkter 15 001 11 965 4 952 6 848 5 809 342 337 329 316 308 267 264 237 223 249 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggnings- tillgångar 71 68 76 100 84 117 113 154 65 179 797 782 857 704 820 14 204 11 183 4 095 6 144 4 989 REMISSARBETE 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 REMISSARBETE 16.42 remissarbete besvarar ett stort antal remisser. Avdelningscheferna ansvarar för hanteringen av remisser inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ingår i ansvaret även att lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. dominerades remissarbetet av frågor som avser reglering inom den finansiella sektorn. Åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet liksom konsumentskydd och tillsyn på det finansiella området var några av de områden som behandlades. Även förslag om att införa beslutade EU-regler i svensk lagstiftning och förslag kring regler behandlades. Direktionen och fullmäktige behandlade gemensamt en remiss som gällde bestämmelser om intern styrning och kontroll för myndigheter. Direktionen lämnade även yttranden över remisser om , en översyn av budgetlagens bestämmelser om utgiftstak, frågan om införande av stabilitetsavgift respektive den svenska insättningsgarantin. Följande remissyttranden lämnades av . Där inget annat anges har beslut fattats av chefen för den berörda avdelningen. Yttrande över remiss angående betänkandet Bestämmelser om intern styrning och kontroll för myndigheter (2008/09:URF4). Beslut i detta ärende har fattats gemensamt av direktion och riksbanksfullmäktige. Yttrande över remiss angående uppföljning av Riksrevisionsreformen (2008/09:URF1) Yttrande över remiss om Förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning Yttrande över remiss angående Bättre och snabbare insättningsgaranti (SOU 2009:41). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över remiss angående promemoria om Likviditetsmatchning för säkerställda obligationer efter konkurs Yttrande över remiss angående Utkast till proposition om införande av stabilitetsavgift Yttrande över remiss angående utkast till lagrådsremiss om förslag till ändringar i premiepensionssystemet Yttrande över remiss angående förslag från om utvidgade placeringsmöjligheter Yttrande över remiss angående departementspromemorian Stärkt finanspolitiskt ramverk översyn av budgetlagens bestämmelser om utgiftstak (Ds 2009:10). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över huvudbetänkandet (SOU 2008:105). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över remiss angående utkast till proposition om Ändring av täckningsbeloppet för insättningsgarantin Yttrande över remiss angående utkast till lagrådsremiss om stabilitetsavgift. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över remiss angående upprustning av miljonprogrammets flerbostadshus Statlig medverkan i finansieringen Yttrande över promemoria Gränsöverskridande fusioner för finansiella företag Yttrande över remiss angående Etiken, miljön och pensionerna (SOU 2008:107) Yttrande över remiss om förslag till allmänna råd om fortsatt tillämpning av 5 § lag (2006:1372) om införande av lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar Yttrande över remiss angående förslag till föreskrifter och allmänna råd om ersättningssystem i finansiella företag. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över remiss angående förslag till ändringar i redovisningsföreskrifterna FFFS 2008:25 och FFFS 2008:26 Yttrande över remiss angående förslag till ändringar i föreskrifter om värdepappersrörelse Yttrande över remiss angående förslag till ändringar i föreskrifter om kvartalsstatistik för vissa värdepappersbolag Yttrande över remiss angående förslag till föreskrifter om ägar- och ledningsprövning Yttrande över remiss angående förslag till föreskrifter om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (FFFS 2009:1) Försvarsdepartementet Yttrande över slutbetänkande om En ny ransonerings- och prisregleringslag (SOU 2009:69) Yttrande över remiss om delbetänkandet Ransonering och prisreglering i krig och fred (SOU 2009:3) Yttrande över remiss angående Förenklad löneutmätning KFM Rapport 2009:3 Yttrande över remiss angående Förslag till omarbetning av direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner Yttrande över remiss angående Allmän översyn av EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv Yttrande över remiss angående EG:s redovisningsdirektiv Mikroföretag Yttrande över remiss angående departementspromemorian Betalningsansvar vid obehöriga transaktioner (Ds 2008:86) Yttrande över remiss angående Brist på brådska en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102) Yttrande över remiss angående krisen om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin (Ds 2009:21) Yttrande avseende förslag till Svensk standard för indelning av arbetskraftskostnader med mera, 2008 (SIAK 08) 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 REMISSARBETE 16.42 ger ut ett flertal publikationer, bland annat följande: Penningpolitisk rapport och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten gör sina bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Penningpolitisk uppföljning Utkommer mellan två penningpolitiska rapporter. Innehåller ett begränsat antal prognoser och sprider kunskap om de bedömningar som gör i samband med de penningpolitiska beslut som inte grundas på en penningpolitisk rapport. Finansiell stabilitet Utkommer . I rapporten presenterar sin syn på utvecklingen i det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet och stimulera till diskussion kring ämnet. Penning- och valutapolitik Utkommer och innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. Underlag för utvärdering av penningpolitiken Redogör för den penningpolitik som fört under de närmast föregående åren. Innehåller uppgifter och bedömningar som är nödvändiga för att ska kunna utvärdera penningpolitiken. ingick underlaget i den första penningpolitiska rapporten . Den svenska finansmarknaden Presenterar grundläggande statistik om den finansiella sektorns olika delar och ger pedagogiska förklaringar till hur dessa marknader, institutioner och system fungerar. årsredovisning Beskriver verksamhet . Innehåller också bokslutet. Working Paper Series Presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från () Omfattar svenska versioner av ECB:s månadsrapporter, årsrapporter och konvergensrapporter. På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och på engelska. Beställning görs enklast på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Även ekonomiska kommentarer i form av korta utredningar och debattartiklar samlas på webbplatsen. kan dessutom resultaten av företagsintervjuer och riskenkäter laddas ned som separata publikationer i pdf-format. Adress riksbank 103 37 Telefon riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2009 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 REMISSARBETE 16.42 i ekonomisk vetenskap till minne 2009 tilldelades och . har visat hur gemensamma tillgångar kan förvaltas framgångsrikt av föreningar av brukare. har utvecklat en teori där företag ses som strukturer för konfliktlösning. Härigenom har de lagt grunden för den snabbt växande forskningen om ekonomisk organisering. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller fler personer som utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är , det vill säga densamma som för . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i , , (amerikansk medborgare). F.D. i statsvetenskap vid , , , , 1965. Professor of Political Science och professor vid Affairs, båda vid , Bloomington, . Founding Director, vid , , . är född i Superior, WI, (amerikansk medborgare). F.D. i nationalekonomi vid , , , , 1963. of Business, Economics and och of , båda vid , , . pristagare har delats ut enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1970 P.A. 1971 S. Kuznets 1972 J.R. Arrow 1973 W. Leontief 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1976 M. 1977 B. och . Meade 1978 H.A. och A. 1980 L.R. 1981 J. 1982 G.J. 1983 G. Debreu 1984 R. 1985 F. 1986 1987 R.M. Solow 1988 M. Allais 1989 T. Haavelmo 1990 H.M. Markowitz, M.H. Sharpe 1991 R.H. Coase 1992 1993 R.W. North 1994 J.C. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten 1995 R.E. Mirrlees och W. Vickrey 1997 R.C. Sen 1999 R.A. Mundell 2000 J.J. Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Stiglitz 2002 D. Kahneman och V.L. Granger 2004 F.E. Kydland och E.C. Prescott 2005 R.J. Aumann och T.C. Schelling 2006 E.S. Phelps 2007 L. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. 2008 P. Krugman ORDLISTA 2009/10:RB1 16.42 2009/10:RB1 ORDLISTA 16.42 Avveckling Slutlig reglering av en skuld när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. II Internationellt regelverk som reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar. Internationell organisation för banktillsyn som tar fram standarder, riktlinjer och rekommendationer som är normgivande för de flesta tillsynsmyndigheter. Basis-spread Skillnad mellan tre månaders interbankränta och förväntad styrränta. Betalningsbalans Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Se även bytesbalans. Betalningssystem Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och för att överföra värdepapper mellan olika aktörer. BIS, för centralbanker med säte i . Bedriver utredningsverksamhet och utarbetar normer och standarder för finansiell verksamhet. BIS har även inlåning från och utlåning till centralbanker. är delägare i BIS och representerad i dess styrelse. BNP, bruttonationalprodukt av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. Bytesbalans Sammanställning som visar ett lands transaktioner med utlandet när det gäller handel med varor och tjänster, löner, avkastning på kapital samt löpande transfereringar som till exempel bidrag till EU. Bytesbalansen är en del av betalningsbalansen. som ansvarar för penningpolitiken i ett land eller valutaområde, det vill säga fastställer en ränta för att bevara värdet på pengar. En centralbank ansvarar normalt även för att stabiliteten i betalningsväsendet kan upprätthållas och ger ut kontanta betalningsmedel. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. Clearing Betalningsutjämning eller kvittning av ömsesidiga fordringar mellan banker. som har tillstånd att på kunders vägnar bedriva clearing. Kallas också för clearingorganisation. CLS, Continuous Linked Settlement Internationellt system för clearing och avveckling av valutatransaktioner. Dagslån Lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansinstitut ger varandra. Bankerna kan också låna eller placera i . Dagslånemarknad Marknad där framför allt banker kan placera och låna från en bankdag till nästa eller . Dagslåneränta Ränta som marknadens aktörer betalar eller får om de lånar eller placerar från till nästa. Dagslåneräntan är den kortaste marknadsräntan. Derivatinstrument Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. ECB, Europeiska Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Målet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Högsta beslutsorgan är , som utgörs av de sex direktionsledamöterna i och cheferna för de nationella centralbankerna i de länder som har infört euron. ECB:s allmänna råd Samrådsorgan inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. Centralbankerna är företrädda i EFK av vice centralbankschefer. Sammansättning av Europeiska unionens råd med EU-ländernas finans- och ekonomiministrar. utfärdar ekonomisk-politiska riktlinjer och beslutar, tillsammans med , om finansiell lagstiftning och EU:s budget om . Euro Valuta i de EU-länder som har infört gemensam valuta och som för en gemensam penningpolitik under ledning av (). Eurosystemet Samlande benämning på ECB och centralbankerna i de länder som infört euron som gemensam valuta. Finansiella marknader Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs.