frsrdg · GY04JO1 · 2010-11-10 00:00:00 — När det gäller journalanteckningarna i personakt och som skrivskyddats först så har anteckningarna ur- sprungligen upprättats i familjen L:s resursakt och i efterhand överförts till akt. Det korrekta har varit att journalanteckningarna förts över till akt när de upprättades och inte som när felet uppmärksammas. har det beslutats att utbetala omkostnadsersättning enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen med för julidecember 2007. Beslutet har införts i journal . 3.1Vem aktualiserade frågan om ersättningen för omkostnader och hur har en eventuell framställning om ersättning dokumenterats? 3.2Vilka närmare överväganden gjordes när det gäller de formella förutsättningarna för att besluta om ersättningen? har bedömt att lämnat kvar i kommun utan omvårdnad och skydd. har det yttersta ansvaret 2 010 /1 1:JO1 för personer/som vistas i kommunen. Trots att vårdnadshavaren påta- lat sin underhållsskyldighet har det ej uppfyllts i handling då erhållit från samt från vilket inte kan tillgodose hennes behov. har haft umgänge med som bor i , en gång vilket innebär en kostnad för resor på . har som fritidsaktivitet gått på ridskola som hon själv bekostat från vårdnadsha- varnas underhållsstöd. Bensinkostnad till och från har uppgått till en summa av . har haft umgänge bland annat med mormor och morfar, kamrater samt åkt till psykiatrin i . Boende samt övriga kostnader är inräknat i de (se bilaga 6). 3.3Samrådde socialnämnden med innan beslutet om ersättningen fattades? 3.4Anser nämnden att skulle ha kunnat överklaga beslutet och, om så är fallet, underrättade nämnden henne om den möjligheten? har vid ett flertal tillfällen ansökt om ekonomiskt bistånd och social- nämnden har vidarebefordrat ansökningar till , vilket inneburit att varit medveten om ekonomiska belägenhet. har i sitt e-mail till socialnämnden skrivit följande och . har enligt KFM ekonomiska problem med skulder och en låg likviditet. Jag vill inte på något sätt finansiera deras ekonomiska problem. Underhållsstödet från vårdnadshavarna bedömdes av socialnämnden att inte uppnå en skälig levnadsnivå. Kommunikationen mellan och socialnämnden har brustit. beslutas att bevilja familjen och . omkostnadsersätt- ning med /månad för tiden och beslutet förlängs till att även gälla för januari med (se bilaga 3). 3.5 beslutat om motsvarande ersättning för tiden efter ? beviljas och till försörjningsstöd med /månad och efter att avdrag gjorts för studiebidrag , under- hållsstöd från mamman och underhållsstöd från pappan (se bilaga 4). vistas hos familjen . i kommun. Kostnader som upp- kommer gällande boende, fritidsaktiviteter samt hennes uppehälle utbetalas till familjen . då hon bosatt sig hos dem på eget bevåg och socialnämnden har det yttersta ansvaret för personer som vistas i kommunen. beslutas att bevilja familjen och . omkostnadsersätt- ning med /månad för tiden och beslutet förlängs till att även gälla för januari med (se bilaga 3). 3.6 Varför har anteckningen om utbetalningen gjorts först ? När det gäller journalanteckningarna i personakt och som skrivskyddats först så har anteckningarna ur- sprungligen upprättats i familjen L:s resursakt och i efterhand förts över till akt. 2 010 /1 1:JO1 Angående journalanteckningar: har gjort gällande att det förekommer skillnader mellan journalanteckningar som hon har erhållit vid olika tillfällen rörande ett och samma barn [ ]. Vad är förklaringen till dessa skillnader? 4.1Journalanteckningar rörande : Skillnad mellan utskriften gjord 2006- 10-05 och utskriften gjord såvitt avser anteckning . 4.2Journalanteckningar rörande : Skillnad mellan utskriften gjord 2006- 10-05 och utskriften gjord såvitt avser anteckning . 4.3Journalanteckningar rörande : Skillnad mellan utskriften gjord 2006- 10-05 och utskriften gjord såvitt avser anteckning . När det gäller skillnader mellan journalanteckningar som fått ut beror det på att journalanteckningarna skrivits ut från två skilda personakter, barnen personakter. Syskonens behov är inte identiska vilket innebär att dokumentationen inte är den samma. Journalanteckningar som förs in i personakt skrivskyddas alltid. JO:s återremiss och socialnämndens kompletterande yttrande Med anledning av det som socialnämnden anfört angående journalanteck- ningarna anmodades nämnden att på nytt göra en utredning och yttra sig över skillnaderna i de olika utskrifterna av journalanteckningar rörande ett och samma barn (se p. 4 ovan). Som remissvar antog nämnden ett yttrande som hade upprättats av . I yttrandet anfördes följande. har delegerat till socialchef att besluta om utlämnande av allmän handling samt uppställande av förbehåll i samband med utlämnande till enskild. Skillnaden mellan utskriften gjord och utskriften avseende journalanteckningarna på och beror på att socialchef gjort olika bedömningar när begärda handlingar lämnades ut. Av utskrifterna framgår att del av journalanteckningar lagts för efter utskrif- ten och för att sedan efter utskriften lämnats ut i sin helhet. Samma sak gäller för journalanteckningar rörande i skillnad mel- lan utskriften gjord och utskriften gjord avseende journalanteckning , att olika bedömningar gjorts samt att del av journalanteckning lagts för efter utskrift men lämnats ut i sin helhet vid utskrift . kommer i sin utredning fram till att det vid beslutet att lämna ut handlingar saknats förbehåll till varför journalanteckningarna röran- de och inte kunnat lämnas ut i sin helhet och att detta är en brist i handläggning av ärendet. Den korrekta handläggningen hade varit att uppställa förbehåll till varför del av journalanteckning inte lämnades ut och som sedan gått att överklaga till kammarrätten. kommenterade nämndens remissvar. I ett beslut anförde JO följande. 2 010 /1 1:JO1 placering hos familjen . Enligt 6 kap. 11 § , FB, har ett barns vårdnadshavare såväl rätt som skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden. Hit hör bl.a. frågan om var barnet ska vistas. Vårdnadshavaren ska dock i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. Står barnet under vårdnad av två vårdnadshavare, ska vad som sägs i 6 kap. 11 § FB gälla dem tillsammans (se 13 § samma kapitel). ska enligt 5 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden. Nämnden ska i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. insatser för barn och ungdomar bygger på frivillighet från de berörda enskildas sida. Under vissa förutsättningar kan det bli aktuellt med vård utan samtycke. Bestämmelser om tvångsvård finns i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Vård med stöd av LVU ska beviljas om det på grund av bl.a. brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller ut- veckling skadas (2 §). Vårdnadshavarens rätt att bestämma om barnets förhållanden kan fråntas denne endast genom beslut av domstol eller tillfälligt inskränkas i de fall barnet omhändertas eller bereds vård med stöd av LVU. En placering av ett barn utanför det egna hemmet enligt bestämmelserna i förutsätter att den unges vårdnadshavare har godtagit placeringen (se bl.a. RÅ 1983 2:18 och JO:s ämbetsberättelse 1992/93 s. 305). I samband med att skulle flytta till uppstod en kon- flikt mellan henne och om var skulle bo. Hon stod under vårdnad av båda sina föräldrar. Det var alltså och som tillsammans, och i samråd med , hade att bestämma om hennes boende. ville att skulle bo hos familjen . om hon inte flyt- tade med till . ville emellertid inte bo där utan hon ville bo hos familjen . lyckades inte under sina kontakter med familjen lösa motsättningarna om var skulle bo efter det att hade flyttat till . flyttade då på eget initiativ, och mot vilja, till familjen . Med anledning av den situation som hade uppkommit inledde socialnämn- den en utredning enligt 11 kap. 12 §§ SoL för att ta reda på om socialnämnden behövde ingripa till skydd eller stöd. Utredningen avslutades utan åtgärd. I bedömningen an- fördes bl.a. att inte kunde sätta i främsta rummet och 2 010 /1 1:JO1 att hon därigenom utsatte hälsa och utveckling för en påtaglig risk. Eftersom behov av omsorg och vård tillgodoses där hon befinner sig gjordes dock bedömningen att det inte fanns skäl för något ingripande från nämndens sida. Jag vill understryka att det inte ankommer på mig att ta ställning till om det var förenligt med bästa att bo hos familjen . Min granskning är inriktad på hur nämnden i formellt hänseende har handlagt ärendet. När det gäller boende hos familjen . vill jag erinra om att enligt 6 kap. 6 § första stycket SoL får ett barn inte utan socialnämndens medgivan- de eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett en- skilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. Den som åsidosätter bestämmelsen kan enligt 16 kap. 6 § SoL under vissa förutsättningar dömas till böter. får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhål- landena i det enskilda hemmet är utredda av socialnämnd. I detta fall har socialnämnden inte kunnat fatta beslut om att placera Pauli- na hos familjen . med stöd av bestämmelserna i 6 kap. SoL eftersom den ena vårdnadshavaren motsatte sig en sådan placering. Följaktligen har inte heller kunnat lämnas något medgivande till familjen . att ta emot för sta- digvarande vård och fostran. Eftersom behov av omsorg och vård ansågs vara tillgodosedda där hon befann sig, har det enligt nämndens be- dömning inte heller funnits förutsättningar för vård enligt LVU. I samband med att utredningen om avslutades gjordes en uppfölj- ning av den ekonomiska situationen. Nämnden kom då fram till att familjen L:s omkostnader för varit mer än vad föräldrarna betalat i underhåll och det försörjningsstöd [till , JO:s anm.] som betalats ut från social- nämnden. Utifrån genomgången beslutades om omkost- nadsersättning till familjen . med det belopp som skulle ha utgått om hade varit placerad där. Ersättning beviljades även retroaktivt fr.o.m. . beviljades omkostnadsersättning för tiden fram t.o.m. december . Det kan inte ha rått någon oklarhet om att inte ville att Pau- lina K. skulle bo hos familjen . Det fanns inte något beslut om familjehems- placering eller om vård enligt LVU. Genom att likväl ersätta familjen . för kostnaderna för boende där har nämnden i realiteten familjehems- placerat hos familjen trots att motsatte sig detta. I förhållande till har agerande i praktiken fått samma effekt som om dottern hade tvångsplacerats hos familjen . dock med den väsentliga skillnaden att inte haft någon möj- lighet att få placeringen överprövad av domstol. Detta är givetvis inte god- tagbart. har beviljat ekonomiskt bistånd, bl.a. till kostnad för busskort. beviljades hon försörj- ningsstöd för perioden januarimaj 2007. 2 010 /1 1:JO1 Det ankommer inte på mig att pröva innehållet i socialnämndens beslut att bevilja ekonomiskt bistånd. Beslutet från om försörjningsstöd har för övrigt prövats i sak av domstol, sedan det överklagats av i har därvid funnit att det var rätt att bevilja det aktuella biståndet (länsrättens dom i mål nr 1530-07). När det gäller ekonomiskt bistånd till barn, vill jag dock rent allmänt fram- hålla följande. Vanligtvis tillgodoses underårigas behov på så sätt att föräldrarna svarar för underhållet (se 7 kap. 1 § FB). Underåriga kan dock vara berättigade till bi- stånd enligt 4 kap. 1 § SoL. I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2003:5 s. 19) uttalas bl.a. följande angående ekonomiskt bistånd till barn. Om föräldrarna inte försörjer sitt barn, bör socialnämnden i första hand försö- ka få föräldrarna att fullgöra sin underhållsskyldighet. Om nämnden inte kan få föräldrarna att försörja sitt barn, bör nämnden kunna ge ekonomiskt bistånd direkt till barnet utifrån barnets ålder och mognad. Att utan medgivande från vårdnadshavaren bistå barnet ekonomiskt bör dock vara en åtgärd som endast bör användas i undantagsfall. Att i strid med en vårdnadshavares vilja utbetala ekonomiskt bistånd till barn innebär en inskränkning i vårdnadshavarens bestämmanderätt över barnet. Ett för barnet gynnande biståndsbeslut går i en sådan situation vårdnadshavaren emot. Vårdnadshavaren har då rätt att överklaga biståndsbeslutet (se 22 § förvaltningslagen [1986:221], FL). När beslut om ekonomiskt bistånd till barn meddelas måste därför också den vårdnadshavare som har motsatt sig att biståndet utbetalas få en underrättelse om beslutet. Vårdnadshavaren ska även informeras om hur beslutet kan överklagas (se 21 § fjärde stycket FL). motsatte sig att skulle beviljas ekonomiskt bistånd. borde alltså ha underrättats om besluten och informerats om hur de kunde överklagas. Eftersom ändå synes ha fått känne- dom om besluten, och även överklagat beslutet av , fin- ner jag inte skäl att närmare uppehålla mig vid saken utan nöjer mig med det gjorda påpekandet. Utlämnande av övertäckta journalanteckningar Fråga om utlämnande av allmän handling prövas enligt 2 kap. 14 § första stycket tryckfrihetsförordningen, TF, av den myndighet som förvarar hand- lingen. Om en anställd vid en myndighet enligt arbetsordningen eller särskilt be- slut har ansvar för vården av en handling, är det enligt 6 kap. 3 § offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, i första hand han eller hon som ska pröva om handlingen ska lämnas ut. Om den anställde helt eller delvis vägrar att lämna ut en begärd handling ska frågan enligt samma bestämmelse prövas av myndigheten om den enskilde begär det. Den enskilde ska i så fall infor- meras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas. 2 010 /1 1:JO1 att få ett sådant formellt beslut tillkommer den enskilde oavsett vad som är grunden för att avslå begäran. Mot myndighetens avslagsbeslut får enligt 6 kap. 78 §§ OSL talan föras hos kammarrätt (anmärkning: sekretesslagen [1980:100] har ersatts med offentlighets- och sekretessla- gen, som i aktuellt hänseende inte har inneburit någon ändring i sak). har begärt att få del av journalanteck- ningarna i och ärenden vid socialförvaltningen. Vid en jäm- förelse mellan innehållet i journalerna som hon fått ut vid olika tillfällen framgår att viss text saknas i några av de journalanteckningar som skrevs ut . Som förklaring till detta har socialnämnden uppgett att olika bedömningar har gjorts vid olika tillfällen i frågan om kunde få del av barnens journaler i deras helhet eller inte. Delar av journalan- teckningarna har därför täckts över efter utskriften . Av remissvaret framgår inte närmare vilka överväganden som gjordes vid sekretessprövningen vid de olika utlämnandetillfällena eller varför prövning- en utföll på olika sätt . Jag finner inte skäl att vidta ytterli- gare åtgärder för att utreda den saken och det ankommer inte heller på mig att pröva huruvida det i något skede har funnits grund för att sekretessbelägga delar av barnens journaler gentemot eller inte. Som redan framgått var de journalanteckningar som lämnades ut till delvis övertäckta. Såvitt framgår av de kopior som bifogat sin anmälan till JO syntes det dock inte på de utläm- nade handlingarna att de hade täckts över i vissa delar. för- medlades därigenom den felaktiga uppfattningen att hennes framställning hade bifallits fullt ut. Detta är givetvis inte godtagbart. borde självfallet ha upplysts om att hon på grund av sekre- tess inte kunde få del av de begärda journalerna i deras helhet. Hon skulle ha informerats om att hon, om hon inte nöjde sig med de anteck- ningar som kunde lämnas ut, hade rätt att få myndighetens prövning för att på så vis få ett överklagbart avslagsbeslut. har medgett att utlämnandeframställning- ar inte har handlagts i enlighet med gällande bestämmelser vid det tillfälle då delar av barnens journaler lämnades ut till henne. förtjänar kritik för den bristfälliga handläggningen, och jag förutsät- ter att nämnden vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att regelsyste- met tillämpas korrekt . Med anledning av att vad socialnämnden anfört i sitt remissvar om förbe- håll vill jag erinra om att med förbehåll i offentlighetslagstiftningens mening menas att en myndighet beslutar om inskränkning i den enskildes rätt att läm- na en viss utlämnad uppgift vidare eller utnyttja den. Om en myndighet finner att en sådan risk för skada som enligt en sekretessbestämmelse hindrar att en uppgift lämnas till en enskild kan undanröjas genom ett förbehåll som in- skränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den, ska myndigheten göra ett sådant förbehåll när uppgiften lämnas till den enskilde (se 10 kap. 14 § OSL). Om en myndighet lämnar ut en handling med förbe- håll kan beslutet överklagas (se 6 kap. 7 § OSL). Motsvarande bestämmelser fanns även i den tidigare sekretesslagen. 2 010 /1 1:JO1 I detta ärende har jag sammanfattningsvis uttalat kritik när det gäller utbetal- ning av omkostnadsersättning till familjen . trots att det inte var fråga om en familjehemsplacering av och i fråga om utlämnande av journalan- teckningar till utan upplysning om att anteckningarna till viss del hade täckts över. Jag har vidare påpekat att borde ha fått underrättelser/överklagandehänvisningar i direkt anslutning till att besluten om ekonomiskt bistånd till meddelades. Vad som i övrigt förekommit föranleder inte någon åtgärd eller något utta- lande från min sida. En pojke hade beviljats bistånd i form av placering vid ett s.k. HVB-hem. I samband med att socialnämnden enligt 6 kap. 8 § SoL övervägde vården beslutade nämnden om att tidsbegränsa placeringen. Genom att i samband med övervägandet fatta ett beslut i sak har bl.a. bestämmelsen om kommunikation blivit tillämplig. (Dnr 806-2009) Omsorgsstyrelsens socialutskott i kommun beslutade att bevilja B.G. bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i form av placering av B.G:s son S., född , i HVB-hemmet Stationen. Vid ett sammanträde fattade utskottet följande beslut (§ 168). Av förvaltningen avgivet övervägande enligt 6 kap. 8 § socialtjänstlagen, SoL, om fortsatt vård avseende S., [], föredras. Bistånd beviljas enligt 4 kap. 1 § SoL med fortsatt placering vid HVB- hemmet Stationen, , längst t o m . B.G. framförde i en anmälan, som kom in till JO , klagomål mot socialutskottet angående beslutet som fattats . Hon anförde följande. Beslutet kan inte vara korrekt. fattade ett beslut under övervägande. Varken hon, hennes son eller HVB-hemmet infor- merades eller bjöds in till mötet. Muntliga uppgifter togs in från omsorgsförvaltningen och vissa handlingar in- hämtades, varvid framkom bl.a. följande. 2 010 /1 1:JO1 I ovan nämnda s.k. övervägande (undertecknat av ärendets handläggare ) som utgjorde underlag till utskottets beslut hade anförts bl.a. följande. Övervägande av vården enligt 6 kap. 8 § Socialtjänstlagen (SoL). [I ett samtal ] framkommer att modern ser ett behov av placering av S. eftersom hon inte längre hanterar situationen med S. Utred- ning enligt 11 kap. 1 § Socialtjänstlagen (SoL) inleds . Utredning- en visar på ett stort behov av att bryta S. negativa utveckling och att det är nödvändigt att detta sker på HVB-hem med en intensiv behandling under . Behandlingen bedöms sedan behöva fortsätta i familjehem. Omsorgs- styrelsens socialutskott beslutar att bevilja bistånd enligt 4 kap. 1 § Socialtjänstlagen (SoL) i form av placering på HVB-hemmet Stationen i . S. har ett stort behov av struktur i vardagen och behöver få tillgång till någon vuxen som sätter klara gränser för vad som är acceptabelt för en trettonårig pojke. S. behöver uthålliga vuxna som kan bemöta hans behov. [] S. har genom sin placering på Stationen fått hjälp med detta från trygga och stabila vuxna som kan ge den trygghet och förutsägbarhet som han är i behov av. S. har fått stabila ramar och regler vilket han behöver garanteras för att kunna fortsätta att utvecklas i en positiv riktning. [] Utredaren gör bedömningen att S. behöver fortsatt kvalificerad hjälp i form av placering på Stationen. Det bedöms att S. behov bäst tillgodoses på en institution. Bedömningen är att ett familjehem inte klarar av att bemöta, hålla och stå kvar i den för- ändringsprocess som är nödvändig för att nå en fortsatt positiv utveckling för S. Detta då modern mycket starkt motsätter sig en familjehemsplacering. Utredaren bedömer att det är mycket viktigt att ha med sig modern i vården. [] Planeringen är att S. ska kunna flytta hem alternativt till familjehem . S. skall vara fortsatt placerad på HVB-hemmet Stationen i under ytterligare en period . B.G. samtycker till fortsatt placering på Stationen men säger nej till fortsatt placering i familjehem. 2 010 /1 1:JO1 att övervägandet läggs till handlingarna. Omsorgsstyrelsen anmodades att inkomma med utredning och yttrande be- träffande vad som anfördes i anmälan. I remissen ställdes särskilda frågor. Omsorgsstyrelsens socialutskott lämnade som sitt remissvar in ett av undertecknat yttrande. I yttrandet anfördes bl.a. följande. Begäran om yttrande gällande tidsbegränsat beslut jml 4 kap. 1 § SoL, S. 1.Kände B.G. till att det i samband med övervägandet enligt 6 kap. 8 § SoL, skulle fattas ett beslut enligt 4 kap. 1 § SoL om att insatsen eventuellt skulle begränsas i tiden? Svar: B.G. har skrivit på en vårdplan där det framgår att placering på insti- tution gäller och att vården sedan ska fortgå i familjehem. Styrel- sen har uppdragit till socialsekreterare och familjebehandlare att verka för att vården ska övergå i kvalificerat familjehem där S. behov bäst tillgodoses och . 2.Fick B.G. del av utredningen innan nämndens beslut? Svar: B.G. fick inte ta del av det övervägande som gick upp i slutet på no- vember. Anledningen till detta är att det inte skulle vara något nytt beslut utan att övervägandet skulle läggas till handlingarna. Ett sådant övervägande be- höver inte kommuniceras eller delges. B.G. möjlighet att enligt 11 kap. 9 § SoL närvara vid nämnd- sammanträdet? Svar: Nämnden upplyser alltid om möjlighet att deltaga vid sammanträde om handläggande socialsekreterare föreslår beslut mot den enskildes vilja. Då handläggande socialsekreterare för S. i sitt övervägande jml 6 kap. 8 § SoL föreslagit fortsatt vård utgick ingen inbjudan till B.G. B.G. kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO bl.a. följande. Placering av barn utanför det egna hemmet Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har, enligt 4 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen, rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Enligt tredje stycket samma paragraf ska den enskilde genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Med livsföring i övrigt avses bl.a. vård- och behandlingsinsatser utanför det egna hemmet. I 6 kap. 1 § socialtjänstlagen föreskrivs följande. ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmil- jön. 2 010 /1 1:JO1 Vårdas ett barn med stöd av socialtjänstlagen i ett annat hem än det egna, ska socialnämnden, enligt 6 kap. 8 § första stycket socialtjänstlagen, minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs.