frsrdg · GX04RS2 · 2010-01-01 00:00:00 — Redogörelse till 2009/10:RS2 Riksdagsstyrelsen har vid sammanträde fastställt årsredovisningen avseende verksamhet. 1 Året som gått i sammandrag...................................................................... Förutsättningar för verksamheten....................................................... Förutsättningar för resultatredovisningen........................................... Redovisning av resultatet ................................................................... Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m..................................... Stöd och service till ledamöter och partikanslier.............................. Kunskap om och arbete.................................. Vård och bevarande av byggnader och samlingar ............................ Myndighet och arbetsgivare ............................................................. 2.11Styrelseuppdrag, strategiska frågor m.m. ......................................... Tilläggsupplysningar och noter ........................................................ Sammanställning över väsentliga uppgifter...................................... Bilaga till årsredovisningen..................................................................... 1 Året som gått i sammandrag uppdrag är att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete. Uppdraget innebär att en mångfasetterad verksamhet bedrivs inom förvaltningen. Förutom de direkt kammar- och ledamotsanknutna uppgifterna svarar förvaltningen även för de uppgifter som följer av att riksdagsförvaltningen är en statlig myndighet. Huvuduppgiften är att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla den service och de resurser som behövs för riksdagsorganens verksamhet. Genom god planering i kombination med hög flexibilitet ska förvaltningen medverka till att riksdagsarbetet kan bedrivas effektivt. Med stöd av () genomfördes liksom föregå- ende år en serviceenkät bland ledamöter och de anställda i parti- kanslierna1. Undersökningen visade att det finns en stor uppskatt- ning av det stöd och den service som erbjuds. Högt betyg gavs även detta år åt förvaltningens bemötande av ledamöterna. Resultatet ses som tillfredsställande och som en viktig del i resultatbedöm- ningen. ordförandeskap i EU, presidentskapet i , märkes- samt 200-årsjubilerande ombudsmän () och konstitu- tionsutskottet (KU) satte sin prägel på verksamheten . En rad möten och andra arrangemang som ställde stora krav på planering och sam- ordning genomfördes. Ett annat område som styrelsen prioriterat var fortsatt miljöled- ningsarbete. uppnåddes målet att miljöcertifiera förvaltningen, och arbetet bedrevs därefter vidare med hög ambition. Arbetet med att genomföra beslut med anledning av förslag har också fortsatt. En utredningsman har fått i uppdrag att se över arbetsfor- merna för utskottens behandling av såväl EU-frågor som motioner för att se hur utrymme kan skapas för att lösa nya arbetsuppgifter som tillkommit . Förutom kärnuppgiften att bereda riksdagsärenden har utskotten även ut- vecklat sitt arbete med att granska EU-förslag, följa upp och utvärdera tidiga- re beslut samt uppmärksamma forsknings- och framtidsfrågor inom sina respektive ansvarsområden. På samma sätt inleddes en genomlysning av internationella verksamhet mot bakgrund av utvecklingen i om- världen. Uppdraget är att se hur det internationella arbetet kan bedrivas mer ändamålsenligt. Vidare har konsekvenserna för av eventuella änd- ringar i riksdagsordningen eller i arbetsrutiner med anledning av Lissabonför- dragets ikraftträdande analyserats på uppdrag av styrelsen. 1 avses i denna årsredovisning partigruppernas kanslier i . SOM GÅTT I SAMMANDRAG Efter ett betydande utredningsarbete enades riksdagsstyrelsen om ett nytt pensionssystem för ledamöter. Målet med ett nytt pensionssystem var att undanröja brister i det tidigare systemet som innebar åldersdiskriminering genom att intjänade förmåner inte behåller sitt relativa värde och att systemet inte helt passar ledamöter som tjänstgör i skilda perio- der. har beslutat om en ändring. Nya regler trädde i kraft . För att ha god beredskap inför ett befarat utbrott av pandemin A(H1N1), eller svininfluensan, antog förvaltningen en handlingsplan . Bland annat genomfördes massvaccinering i . Något krisläge uppstod aldrig, men förberedelsearbetet gav goda möjligheter att se över rutiner för krisplanering och blev ett värdefullt bidrag i kompetenshöj- ningen på det området. har ambitionen att ha en lättillgänglig och korrekt webbplats som bär information om och den demokratiska proces- sen. För att utreda och överväga nya sätt att kommunicera och använda web- ben har därför en särskild utredning genomförts . Arbetet har syftat till att undersöka hur förvaltningen kan främja information och kommunika- tion mellan som institution och allmänheten men också hur kontak- ten mellan ledamöter och allmänheten kan förenklas. Styrelsen har därutöver givit riksdagsförvaltningen i uppdrag att fortsätta arbetet med att utarbeta en plan för det omfattande underhålls- och renove- ringsarbete som ska genomföras kommande år. Sammanfattningsvis har av riksdagsförvaltningens disponibla anslag förbrukats . Anslagssparandet uppgår till varav avser ledamotsanslaget och 35 miljoner avser förvalt- ningsanslaget Bedömningen är att riksdagsförvaltningen i allt väsentligt full- gjort sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen2, instruktio- nen3 för riksdagsförvaltningen samt av riksdagsstyrelsen. 2Riksdagsordningen (1974:153). 3Lag (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Talmannen leder arbete. Talmannen samråder med partiernas gruppledare i frågor som rör riksdagsarbetet. I ordförandekonferensen över- lägger talmannen med utskottens och ordförande i frågor av gemensamt intresse. verksamhet regleras i riksdagsordningen och i in- struktionen för förvaltningen samt i annan lagstiftning och föreskrifter för riksdagsområdet. leds av riksdagsstyrelsen med talmannen som ord- förande och tio ledamöter valda av . I riksdagsstyrelsens samman- träden deltar även de vice talmännen och gruppledarna för de mindre partier som inte är representerade i styrelsen. Riksdagsdirektören, som är chef för förvaltningen, är föredragande i styrelsen. Under styrelsen leder riksdagsdirek- tören ledamotsrådet. Rådet är ett organ där förvaltningen och ledamöter samrå- der i administrativa frågor. har beslutat om anslag4 för riksdagsförvaltningens verksamhet för . Riksdagsstyrelsen har i anslagsdirektiv5angivit ett över- gripande verksamhetsmål. Det övergripande målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtagan- den. Med utgångspunkt i riksdagsordningen6 samt i instruktionen har riksdags- styrelsen formulerat riksdagsförvaltningens fem huvuduppdrag enligt följan- de: ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att -svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. -svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier -främja kunskapen om och dess arbete -vårda och bevara byggnader och samlingar -vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. 2008/09:1 utg.omr.1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:85. 5Dnr 250-719-08/09. Bestämmelser om personal och förvaltning. 2009/10:RS2 RESULTATREDOVISNING I syfte att tydliggöra och förenkla planering och uppföljning av verksamheten fastställde riksdagsstyrelsen vid sammanträdet hur de fem hu- vuduppdragen, formulerade som uppdragsområden, ska följas upp. I resultat- redovisningen redovisas därför verksamhetens resultat fördelat på dessa om- råden. Inledningsvis redogörs, i avsnitt 2.1, kortfattat för riksdagsförvaltningens ledning och styrning, i avsnitt 2.2 för förutsättningar för resultatredovisning- en, i avsnitt 2.3 bl.a. för ett kvarvarande återrapporteringskrav och i avsnitt 2.4 anges vilka underlag som legat till grund för resultatbedömning- en. Uppdragsövergripande verksamheter, såsom prioriterade områden och övriga uppdrag givna av styrelsen redovisas, under egna avsnitt, 2.10 respek- tive 2.11. Syftet har varit att genomgående i resultatredovisningen redovisa jämförel- setal då det varit möjligt. Inom flera verksamheter, däribland IT- och säkerhetsverksamheten, har en utveckling av nyckeltal påbörjats , vilket gör att jämförelsesiffror saknas. Inom vissa andra verksamheter finns endast två jämförelseår att tillgå, ex- empelvis för den serviceenkät som genomförts 2008 och 2009. När uppgifter- na lämnas i löpande text anges 2008 inom parentes och för kursivt. Ex: 100 (98) 97. En större uppföljning av verksamhetens kvalitet har för andra året genom- förts med hjälp av (). Därutöver genomför enhe- ter inom organisationen egna enkäter, uppföljningar och utvärderingssamtal i syfte att utveckla verksamheten. Tabell: Uppdragsområden och uppföljning Stöd till arbetet i kammare Nöjdhet (NKI) Stöd och service till leda- Nöjdhet (NKI) Nöjdhet (NKI) Vård och bevarande av Nöjdhet (NMI, NKI) 7 Gäller bl.a. ärendehanteringen i kammaren. RESULTATREDOVISNING 2009/10:RS2 Förutom beslut om anslagsdirektiv har riksdagsstyrelsen i plane- ringsanvisningarna8 angivit vissa uppdrag för verksamhetsåret i form av prioriteringar inom följande områden: 6.Riksdagens byggnader och lokaler Resultatet av årets arbete inom dessa områden redovisas under avsnitt 2.10 Prioriterade områden. Förvaltningen får även under löpande år uppdrag från riksdagsstyrelsen. I avsnitt 2.11 Styrelseuppdrag, strategiska frågor m.m. redovisas en lägesrap- port för de uppdrag som förväntas få stor ekonomisk betydelse för förvalt- ningen, betydelse för ledamöters möjlighet att utföra sitt uppdrag eller kan komma att leda till förslag från riksdagsstyrelsen om lagförändringar m.m. Resterande uppdrag redovisas i riksdagsförvaltningens tertialuppföljnings- rapport , den s.k. helårsrapporten9. Helårsrapporten innehåller därutöver även genomgång av miljöledningssystemet, lägesavstämningar av de priorite- rade områdena och pågående projekt samt en analys av årets anslagsförbruk- ning. I /09 lämnas en närmare redogörelse för riks- dagsarbetet. Arbetet10 med att utveckla planeringen, uppföljningen och styrningen av verksamheten har fortsatt . De metoder för uppföljning av verksam- heten som riksdagsstyrelsen fastställde har använts i föreliggande årsredovisning. Förutom månatliga, tertialvisa och årliga uppföljningar i form av statistik och nöjdhetsmätningar görs även löpande uppföljningar av verksamheten vid möten mellan riksdagsledamöter och tjänstemän, t.ex. i riksdagsstyrelsen, i ledamotsrådet, vid gruppledarmöten, vid möten med partikanslierna och utskottsordförandena samt vid beredningar med talmannen. 8Dnr 250-1017-08/09. 9Helårsrapporten omfattar den del av riksdagsförvaltningens verksamhet och ekonomi som inte ingår i årsredovisningen . Rapporten är en komplettering till den i lag reglerade årsredovisning, som riksdagsstyrelsen överlämnar till . Helårsrapporten utgör således förvaltningens kompletterande avrapportering till riksdagsstyrelsen. 10Se även avsnittet 2.9 Myndighet och arbetsgivare. 2009/10:RS2 RESULTATREDOVISNING I anslagsdirektivet anges inga ekonomiska mål för avgiftsbelagd verksamhet. Dock särredovisas avgiftsbelagd verksamhet i enlighet med vad som framgår av föreskriften (RFS 2006:10) om tillämpning av REA-lagen11 7 kap. 7 §. För riksdagsförvaltningen innebär detta att det görs en särredovisning av de direkta kostnaderna, såsom produktions- och distributionskostnader för riksdagstrycket och tidningen samt motsvarande kostnader och intäkter för fastighetsverksamheten. Särredovisningen sker i anslutning till respektive verksamhetsbeskrivning. Kvarvarande återrapporteringskrav års anslagsdirektiv12 Avgiftsbestämt pensionssystem m.m. (uppdrag 2) Riksdagsstyrelsen tillsatte en utredare med uppdrag att ytter- ligare utreda förslaget om ett avgiftsbestämt pensionssystem för ledamöter och att ge förslag på nya regler om efterlevandepension med an- ledning av ett sådant pensionssystem. Arbetet avrapporterades och en ny utredare tillsattes med uppdrag att ta fram förslag till ett förmånsbestämt pensionssystem. Ett förslag i enlighet med resultatet av beredningen lämnades till riksdagssty- relsen . Styrelsen beslutade att sända ut förslaget på remiss. har riksdagsstyrelsen överlämnat ett förslag (2009/10:RS:1), i ärendet till som slutligen fastställde nya regler för ledamöternas pensioner. Uppdraget är därmed avslutat. För redovisningen av riksdagsförvaltningens resultat har följande underlag använts: -anslagsförbrukning och annan ekonomisk uppföljning -enkätundersökning av synen på riksdagsförvaltningens stöd och service -andra utvärderingar, exempelvis av webbplatserna -en uppföljning av arbetet inom de av styrelsen prioriterade områdena -resultatet av de uppdrag styrelsen givit förvaltningen. 11Lag (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltning- en, ombudsmän och . 250-1121-05/06. RESULTATREDOVISNING 2009/10:RS2 Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden. Där anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att riksdagsförvaltningens övergripande mål uppfylls. Kostnader, intäkter och transfereringar I tabellen nedan framgår riksdagsförvaltningens kostnader, intäkter och trans- fereringar för verksamhetsgrenen, Stödet till den parlamentariska processen. Tabell: Intäkter, kostnader och transfereringar, Utöver de nedlagda kostnaderna, , har utbetalats i form av stöd och bidrag14, främst som stöd till partigrup- perna i () och som stöd till politiska partier (). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i riksdagsförvalt- ningens fastigheter, , och försäljning av riksdagstryck, . Med undantag av valår15 följs riksdagsförvaltningens service och stöd till ledamöterna, till anställda vid partikanslierna samt till den egna förvaltningen upp genom årliga enkätundersökningar. Årets serviceenkät genomfördes . För var det Statis- tiska centralbyrån (SCB) som genomförde undersökningen. I analysen an- vänds deras modell för resultatanalys, nöjd-kund-index (NKI). Därmed är det möjligt att jämföra resultatet med tidigare mätningar och även med andra organisationer och myndigheter. NKI-modellen är uppbyggd dels av ett mått på hur nöjd man är med helhe- ten, dels av ett antal faktorer för olika delar av den undersökta verksamheten. 13Utom intäkter av anslag. 14Anges som transferering i resultaträkningen. 15Då genomförs uppföljningar av förvaltningens verksamhet kring riksdagsvalet. 2009/10:RS2 RESULTATREDOVISNING Varje faktor mäts därefter med ett antal enskilda frågor16 som belyser aspekter av respektive faktor (se tabell nedan De enskilda faktorernas betygsindex). Resultaten redovisas dels i form av genomsnittsvärden för de enskilda frå- gorna, dels omräknat i form av ett samlat betygsindex i skalan 0-100, där 100 är det högsta värdet. Betygsindex under 40 klassar SCB som inte godkända. Gränsen för nöjd går vid 55 och betygsindex på 75 eller högre tolkas som mycket nöjd. Jämfört med fjolårets mätning gjordes vissa förändringar av några enskilda frågor. En konsekvens av detta är att jämförbarheten med föregående års resultat i dessa fall har påverkats på faktornivå. Ändringarna har däremot inte påverkat möjligheten att jämföra helhetsindex. Trots bortfallet på 39 %17 (ledamöterna) respektive (partikanslian- ställda) av antalet respondenter bedömer SCB att resultatets tillförlitlighet är högt. De bortfallsanalyser SCB genomför visar vanligen att den andel som inte svarar är mer positiv till verksamheten än de som svarar. SCB:s slutsats är därför att bortfall på den nu aktuella nivån inte innebär att resultatet behö- ver ifrågasättas. Mätningen ger även ett helhetsbetyg (NKI) på 81 från ledamö- ter. Det är enligt SCB ett osedvanligt högt värde. Även det helhetsbetyg som ges av de anställda på partikanslierna (73) måste ses som ett tillfredsställande resultat. Förvaltningen har valt att i första hand fokusera på ledamöternas nöjdhet. Helhetsbetyg (NKI) Den faktor som får högsta medelindex är bemötande som får värdet 89. Samtliga faktorer i ledamöternas bedömning ligger över nivån nöjd och dessutom är mer än hälften av faktorernas betygsindex över 75, vilket mot- svarar mycket nöjd. Jämfört med föregående år har betygsindex för nästan alla faktorer höjts. Förvaltningen ser därmed resultatet som mycket tillfreds- ställande och som en viktig del i resultatbedömningen av det arbete som genomförs i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för och riksdagsledamöternas arbete. 16De enskilda frågorna betygsätts i skalan 1-10, där 1 är lägsta betyg och 10 högsta betyg. 17Bortfallet 2008 var avseende ledamöterna och för partikanslianställda. Tabell: De enskilda faktorernas betygsindex Arvoden och övriga ersättningar18 2.5Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Uppdrag: Att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Uppdraget syftar till ett väl fungerande direkt stöd till det parlamentariska arbetet i kammare, utskott och de interparlamentariska delegationerna. De verksamheter som främst berörs är utskottens och EU-nämndens kanslier samt delar av kammarkansliet, internationella kansliet och enheten för riks- dagstryck. Följande har särskilt beaktats: -att kammarens och utskottens arbete har kunnat utföras i enlighet med regeringsformen (RF), riksdagsordningen (RO) och gällande praxis -att stödet till ledamöterna inom detta område har varit gott (serviceenkät) -att stödet för genomförande av insatser med anledning av ordförandeskapet i EU fungerat väl. Stöd till arbetet i kammare Nöjdhet (NKI) 18 Frågan fanns inte i enkäten till anställda på partikanslierna. 2009/10:RS2 RESULTATREDOVISNING Sammanfattningsvis har riksdagsförvaltningen säkerställt att kunnat fullgöra sina uppgifter enligt RF och RO. Dokument har i huvudsak producerats, publicerats och distribuerats till kammare och utskott. Utskottens och kammarens planering har i viss utsträckning fått revideras, främst på grund av att propositio- ner inte lämnats som aviserats. Kammarens arbetsplaner har således med vissa revideringar kunnat hållas och inkomna dokument har behandlats korrekt. protokoll har kommit ut i rätt tid. åtaganden under EU-ordförandeskapet har genomförts fram- gångsrikt. arbete har inriktats på att stödja parlamen- tarikerna med planering och anordnande av möten. Ledamöterna lämnar i serviceenkäten mycket höga värden för den service och den kompetens som tillhandahålls av kammarkansliet samt utskottens och EU-nämndens kanslier. Väl fungerande stöd till kammaren Kammarens arbetsplaner har med viss revidering kunnat hållas, inkomna dokument har hanterats korrekt och utrymme har skapats för beslutade aktuel- la och särskilda debatter och interpellationssvar. protokoll har kommit ut i rätt tid. har kammarens sammanträden på tisdagar tidiga- relagts till för att ge ytterligare utrymme för interpellationsdebatter. Vissa ytterligare sammanträdesdagar, även under i övrigt plenifria veckor, lades in för att få ned förseningstiderna på interpellationer. Några planerade interpellationsdagar som avsatts i kammarens sammanträdesplan utnyttjades inte då inga statsråd haft möjlighet att delta i interpellationsdebatt de dagarna. Sammanlagt inkom 223 propositioner och skrivelser till 2009. Av de totalt inkomna propositionerna och skrivelserna kom , enligt aviseringen, och var inte aviserade. Antalet inkomna propositioner och skrivelser var 211. Av des- sa kom i enlighet med aviseringen, och var inte aviserade. RESULTATREDOVISNING 2009/10:RS2 Tabell: Inkomna propositioner och skrivelser, antal19 Aviserade, i tid Tabell: Plenitimmar, antal I anslutning till valet till hölls en extra partiledardebatt. Sista sammanträdet före sommaruppehållet var , med arbetsplenum för behandling av ett utlåtande, återrapport med statsministern samt interpellationsdebatter. var sista debattdag i kammaren före juluppehållet. Då debatterades interpellationer. har information om preliminära talarlistor lämnats på intranätet, Helgonät, i syfte att underlätta ledamöternas planering. Så snart det finns anmälningar till en debatt lämnas information på Helgonät före fastställandet av talarlistan. Den fastställs dagen före debattdagen. 19 statistik finns endast avseende riksmötesår. 2009/10:RS2 RESULTATREDOVISNING har alla voteringar genomförts enligt planen. Inga oplanerade driftsavbrott har inträffat. Till kammarkansliet inlämnade dokument, antal Antalet propositioner och betänkanden har ökat jämfört med tidiga- re år. Under allmänna motionstiden lämnades 3 809 motioner med 7 083 yrkanden. Flest motioner och yrkanden rörde socialutskottets område. Antalet inlämnade interpellationer, skriftliga frågor och följdmotioner har minskat jämfört med . Tabell: Till kammarkansliet inlämnade dokument, antal20 Nytt system för delning av propositioner, m.m. Från och med /10 får alla ledamöter, som rutin, endast samman- fattningen av alla inkommande propositioner, skrivelser m.m. delade till sig. Enbart ledamöterna i det beredande utskottet får dokumentet i sin helhet Detta sker som sammanfattningarna delas till alla ledamöter. I övrigt finns de fullständiga dokumenten lättillgängliga i tryckt form på olika platser i och kan även beställas genom en ny funktion på Helgonät. Den nya ordningen syftar till att minska andelen papper som slängs och till att effektivisera pappershanteringen. Detta är ett led i att uppnå det över- gripande miljömålet23 att minska pappersförbrukningen med . har vissa ändringar i riksdagsordningen24 trätt i kraft. Dessa innebär bl.a. att den försöksverksamhet med besvarande av interpellationer 20Tidigare statistik finns endast avseende riksmötesår. 21Motioner med anledning av händelse av större vikt. 22Till detta kommer 17 svar från kommissionen på utlåtanden (som diarieförs i Riksdia). 23Se även avsnitt 2.9 Myndighet och arbetsgivare. 242008/09:RS1, 2008/09:KU14, rskr 2008/09:181. RESULTATREDOVISNING 2009/10:RS2 som pågått under de två senaste somrarna har permanentats. Kravet på egenhändigt undertecknande av interpellationer och skriftliga frå- gor har tagits bort. Den generella motionsrätten på skrivelser och redogörelser som fanns har återinförts. 35 interpellationer lämnades in för besvarande under kammarens sommar- sammanträden . Motsvarande antal var 48 respektive 55 för de två senaste somrarna. Ett av tillfällena, , utnyttjades dock inte. Kammarens debatt om kulturutskottets betänkande Språk för alla - förslag till språklag (2008/09:KrU9) teckentolkades. Teckentolkningen visa- des på storbildsskärmarna i salen, på intern-tv och via sändningen på webben. Ledamöternas syn på stödet från kammarkansliet I serviceenkäten ger ledamöterna höga betyg till det stöd de får från kammar- kansliet. Det gäller såväl service som kompetens. När det gäller kompetensen är det endast utskotten som får ett högre betyg. Även servicegraden får ett högt medelbetyg (8,4). Tabell: Medelbetyg för kammarkansliet, ledamöter har tio nya ledamöter tillträtt på grund av att riksdagsledamöter avgått. Tre av avgångarna beror på att ledamöter valts in i . Samordning av EU-arbetet i riksdagen26 Samordningen av EU-arbetet i sker inom kammarkansliets sekreta- riat. Samordningsfunktionen är en intern och extern kontaktpunkt för riksda- gens arbete med EU-frågor och har hand om hanteringen av EU-dokument från såväl som EU:s institutioner. Vidare antecknas uppgif- ter om hantering av olika EU-frågor i den gemensamma databasen för nationella parlament, Ipex27. 25Medeltal för de sju faktorer som mätts. 26Inte att förväxla med som är ett politiskt samrådsorgan. Regeringen samrå- der med nämnden om regeringens position inför beslut i ministerrådet. 2009/10:RS2 RESULTATREDOVISNING