frsrdg · GX04RS6 · 2010-01-01 00:00:00 — 6. verka för att förvaltningens organisation är utformad så att redovisningen, medelsförvaltningen och förvaltningen av övriga tillgångar samt förvaltningens verksamhet i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1023) med instruktion för dels att 5 och 18 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 4 b §, med följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Riksrevisorn med administrativt ansvar ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Riksrevisorerna beslutar gemensamt om verksamhetens organisation, arbetsordning samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som skall gälla för den egna verksamheten och som inte skall beslutas av riksdagsförvaltningen enligt 2 § första stycket 2 och 7 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen eller av riksdagsstyrelsen enligt 41 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om arbetsordning och verksamhetsplan samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte ska beslutas av riksdagsförvaltningen enligt 2 § första stycket 2 och 7 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen eller av riksdagsstyrelsen enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning får riksrevisorerna gemensamt i särskilda fall besluta att endast svenska medborgare får vara anställda inom . Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning får riksrevisorn med administrativt ansvar i särskilda fall besluta att endast svenska medborgare får vara anställda inom . svarar för att intern revision sker av myndigheten. Bestämmelser om internrevision finns i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän föreskrivs att 12 § om lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen är chefsjustitieombudsmannen administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. Han skall i arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och fördelningen av ärendena mellan ombudsmännen. svarar för att intern revision av myndigheten sker. Internrevisionen skall avse självständig granskning av myndighetens interna styrning och kontroll och hur myndigheten fullgör sina ekonomiska redovisningsskyldigheter. Revisionen skall bedrivas i enlighet med god sed för internrevision. ombudsmän fastställer revisionsplan för sin verksamhet efter samråd med . Enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen är chefsjustitieombudsmannen administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. ansvarar därvid inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att ombudsmän hushållar väl med statens medel. ska, efter samråd med övriga ombudsmän, i arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och om ansvarsområden för var och en av ombudsmännen, besluta om verksamhetsplan för myndigheten samt besluta om årsredovisning och förslag till anslag på statsbudgeten för ombudsmän. Bestämmelser om internrevision finns i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning 2 LAGTEXT 2009/10:RS6 16.42 2009/10:RS6 2 LAGTEXT 16.42 Riksdagsstyrelsen gav riksdagsförvaltningen i uppdrag att göra en översyn av de ekonomiadministrativa bestämmelserna på riksdagsområdet. Bakgrunden till översynen var nya och ändrade bestämmelser på regeringsområdet. Några av de större förändringarna var en ny internrevisionsförordning (2006:1228) fr.o.m. samt en ny myndighetsförordning (2007:515) och en ny förordning om intern styrning och kontroll (2007:603), vilka båda trädde i kraft . I uppdraget ingick att genomföra en översyn av REA-lagen med tillhörande föreskrifter med anledning av nya och ändrade förordningar för regeringens myndigheter samt de erfarenheter som vunnits hos myndigheter av REA-lagens tillämpning. I uppdraget ingick även att se över myndigheternas instruktioner och andra relevanta bestämmelser i tillämpliga delar. Utredningsarbetet bedrevs i en expertgrupp under ledning av riksdagsförvaltningen med representanter för riksdagsförvaltningen, ombudsmän, , och . Expertgruppen har presenterat sitt betänkande, 2008/09:URF4 Bestämmelser om intern styrning och kontroll för myndigheter. Förslagen har remissbehandlats. Yttranden har lämnats av riksbank, , ombudsmän (), och genom . har för riksdagsstyrelsen tillkännagivit att styrelsen ska återkomma till med förslag i frågan om en översyn av ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen m.fl. (bet. 2009/10:KU39). Riksdagsstyrelsens framställning bygger på expertgruppens förslag, remissbehandlingen av förslaget och beslut jämte det nuvarande ställningstagande jämte det nuvarande ställningstagande med anledning av uppföljning av riksrevisionsreformen (framst. 2009/10:RS4, bet. 2009/10:KU17, rskr. 2009/10:301302). för remissbehandlingen av expertgruppens förslag var dock riksdagsstyrelsens framställning Uppföljning av riksrevisionsreformen (framst. 2009/10:RS4) föremål för behandling. 4 BAKGRUND 2009/10:RS6 2009/10:RS6 3 ÄRENDET OCH DESS BEREDNING 16.42 4.1 Ändrade krav på intern styrning och kontroll för regeringens myndigheter Regeringen har väsentligt skärpt kraven på intern styrning och kontroll hos myndigheter under regeringen. De nya kraven återfinns i flera olika författningar, vilka kompletterar varandra. Myndighetsledningarnas ansvar för intern styrning och kontroll har klarlagts i myndighetsförordningen (2007:515). Där anges vem eller vilka som avses med myndighetens ledning (2 §), det övergripande verksamhetsansvaret för ledningen (3 §) och att myndighetens ledning ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt (4 § 4). Myndighetsförordningen trädde i kraft och gäller för samtliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Internrevisionens ansvarsområde har förtydligats och dess ställning har stärkts genom internrevisionsförordningen (2006:1228), vilken trädde i kraft . Bestämmelsen om internrevisionens inriktning hänvisar till 3 § myndighetsförordningen om ledningens övergripande verksamhetsansvar. Regeringen beslutar särskilt, genom föreskrift i myndighetens instruktion, vilka myndigheter som ska omfattas av internrevisionsförordningen, och omfattas 61 myndigheter. Vidare har begreppet intern styrning och kontroll getts en tydlig definition, och tillämpningsbestämmelser har utformats i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Definitionen av och tillämpningsområdet för intern styrning och kontroll har hängts upp på 3 § myndighetsförordningen om ledningens övergripande verksamhetsansvar. Förordningen trädde i kraft . De myndigheter som är skyldiga att följa internrevisionsförordningen är även skyldiga att följa denna förordning. Myndighetsledningens ansvar för den interna styrningen och kontrollen har förtydligats ytterligare, genom att ledningen i anslutning till underskriften i årsredovisningen ska lämna en bedömning av huruvida den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Bestämmelsen om detta finns i 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Bestämmelsen gäller för de myndigheter som omfattas av förordningen om intern styrning och kontroll och tillämpas första gången för . 4.2 Expertgruppens förslag Myndighetsledningarnas ansvar Vid expertgruppens genomgång av bestämmelserna om verksamhetsansvar, internrevision och ansvar för intern styrning och kontroll för myndigheter visade det sig att ledningsformerna och ledningens ansvar inte är lika renodlade hos myndigheter som de numera är hos regeringens myndigheter. Vidare har inte ledningarna getts ett uttryckligt övergripande ansvar för att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. När det gäller riksdagsförvaltningen leder riksdagsstyrelsen riksdagsförvaltningens verksamhet och skriver under årsredovisningen. är det riksdagsdirektören som är ansvarig för verksamhetens effektivitet och att den kontrolleras på ett betryggande sätt. Riksdagsdirektören verkar dock enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Det yttersta verksamhetsansvaret och ansvaret för intern styrning och kontroll bör därmed vila på riksdagsstyrelsen. Vad gäller leder de tre riksrevisorerna verksamhet. En av riksrevisorerna svarar för den administrativa ledningen av myndigheten. ska följa granskningsverksamheten. är det som beslutar om budgetförslaget och skriver under årsredovisningen. Var verksamhetsansvaret och ansvaret för intern styrning och kontroll ligger är därmed otydligt och behöver enligt expertgruppen klargöras. För JO:s del finns det fyra justitieombudsmän, men det är chefs-JO som är administrativ chef och beslutar om arbetsordningen samt ansvarar för att intern revision sker. Vem som ska besluta om årsredovisning och budgetförslag är inte reglerat. Verksamhetsansvarets innehåll och ansvaret för intern styrning och kontroll behöver därför menar expertgruppen klargöras. För del är direktionen verksamhetsansvarig och skriver under årsredovisningen, medan arbetsordningen beslutas av fullmäktige. Vidare är endast fullmäktiges revisionsenhet reglerad i riksbankslagen och inte den betydligt mer omfattande internrevisionen som lyder under direktionen. Direktionens verksamhetsansvar, ansvaret för internrevision och ansvaret för intern styrning och kontroll behöver klargöras enligt expertgruppen. Internrevision Alla myndigheter har krav på sig att ha en internrevision. I förhållande till internrevisionsförordningens bestämmelser är regleringen av denna internrevision mycket begränsad. För samtliga myndigheter gäller att bestämmelserna om internrevision enligt expertgruppen behöver ändras för att tydliggöra uppdragsgivare, ansvarsområde, krav på god sed m.m. Intern styrning och kontroll Det finns inga bestämmelser för myndigheter som motsvarar bestämmelserna i förordningen om intern styrning och kontroll. Expertgruppen ansåg att förordningens krav är relevanta för myndigheter. 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 5 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 2009/10:RS6 2009/10:RS6 5 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 5.1 Ledningens verksamhetsansvar 5.1.1 Myndighetens ledning Riksdagsstyrelsens förslag Med myndighetens ledning avses riksdagsstyrelsen för riksdagsförvaltningen riksrevisorerna för chefsjustitieombudsmannen för JO direktionen i . Expertgruppens förslag överensstämmer i huvudsak med riksdagsstyrelsens förslag. Remissinstanserna: påpekar, med hänvisning till att expertgruppen betonat vikten av att myndighetsledningens verksamhetsansvar innebär ett ansvar för myndighetens verksamhet i sin helhet och att ledningsuppgifterna inte bör fördelas på olika funktioner inom en myndighet, att har framfört förslag som delar på de uppgifter som normalt åvilar samma funktion. vill därför peka på behovet av att samordna förslag med övervägandena i expertgruppens utredningsbetänkande. Remissinstanserna har i övrigt tillstyrkt förslaget. Gällande ordning Av 2 § myndighetsförordningen framgår att med myndighetens ledning avses myndighetschefen i de fall det är fråga om enrådighetsmyndigheter, myndighetens styrelse i de fall det är fråga om styrelsemyndigheter och en nämnd i de fall det är fråga om nämndmyndigheter. Enligt 1 kap. 5 § andra stycket riksdagsordningen leder riksdagsstyrelsen riksdagsförvaltningen. Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter som utser inom sig för valperiod. Vidare framgår av riksdagsordningen att kammaren utser en riksdagsdirektör som låter föra protokollet vid sammanträden med kammaren. Han eller hon expedierar beslut och biträder i övrigt talmannen i riksdagsarbetet. Riksdagsdirektören är också chef för riksdagsförvaltningen och sekreterare i krigsdelegationen (RO 9 kap. 1 §). Av lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen framgår att riksdagsförvaltningen leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten (11 §). Riksdagsdirektören är chef för förvaltningen och ansvarar för och leder verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer (12 §). har beslutat bl.a. att som vilande anta lagändringar i riksdagsordningen som innebär att styrelsen vid avskaffas i sin nuvarande form och ersätts med ett insynsråd kallat parlamentariska råd. Rådets uppgift blir att ge insyn i verksamhet och att fungera som ett samrådsorgan mellan och riksrevisorerna. Rådet får inga beslutande uppgifter. Det väljs av och består av en representant för varje partigrupp i . Beslutet innebär vidare att den av riksrevisorerna som ska svara för den administrativa ledningen bör få ett utökat administrativt ansvar och benämnas riksrevisor med administrativt ansvar. Det utökade ansvaret innebär att beslutanderätten över verksamhetens organisation, arbetsordning, ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter samt myndighetens anslagsframställning förs över till riksrevisorn med administrativt ansvar, som således blir ensam beslutsfattare i administrativa och organisatoriska frågor. Beslut om fördelningen av granskningsområden riksrevisorerna emellan och beslut om den årliga rapporten ska enligt beslut alltjämt fattas av riksrevisorerna gemensamt. Vidare ska riksrevisorerna även fortsättningsvis besluta var för sig inom sina granskningsområden och i de enskilda granskningsärendena. Regeringsformens bestämmelse om att leds av tre riksrevisorer har inte ändrats. ledning utgörs därmed alltjämt av de tre riksrevisorerna tillsammans (framst. 2009/10:RS4, bet. 2009/10:KU17). I 8 kap. 11 § riksdagsordningen anges att ombudsmän ska vara fyra: en chefsjustitieombudsman (chefs-JO) och tre justitieombudsmän. Chefs-JO är administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. Av uttalanden i samband med JO-reform framgår att chefs-JO ska ha det övergripande ansvaret för verksamheten och för ämbetets organisation (SOU 1985:26, bet. KU 1986/87:2). I 9 kap. 13 § regeringsformen anges att har elva fullmäktige, som väljs av . leds av en direktion som utses av fullmäktige. prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet. Av lagen (1988:1385) om riksbank framgår att direktionen består av sex ledamöter, varav en är riksbankschef (1 kap. 4 § första stycket), och att beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av (10 kap. 4 § andra stycket). Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen konstaterar att för tre av myndigheter är det tydligt uttryckt i författningarna var ledningsansvaret ligger. Det gäller för riksdagsförvaltningen som leds av riksdagsstyrelsen, som leds av de tre riksrevisorerna och som leds av direktionen. För JO:s del finns inte någon sådan tydlig reglering. Av förarbetena till inrättandet av en chefs-JO och de ansvarsområden chefs-JO har framgår det att chefs-JO bör betraktas som myndighetens ledning, vilket nu föreslås bli reglerat i instruktionen för JO. 5.1.2 Ledningens övergripande verksamhetsansvar Riksdagstyrelsens förslag I respektive myndighets instruktion och i riksbankslagen regleras att riksdagsstyrelsen, riksrevisorn med administrativt ansvar, chefs-JO respektive direktion ansvarar för verksamheten inför och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Expertgruppens förslag överensstämmer i huvudsak med riksdagsstyrelsens förslag. Remissinstanserna: JO har anmärkt att det är något betydligt mera långtgående att ha ansvar för verksamheten i dess helhet än att bestämma inriktningen i stort av verksamheten, vilket är chefs-JO:s uppgift enligt såväl gällande som föreslagen lagtext i 12 § JO-instruktionen (och i 8 kap. 11 § riksdagsordningen). Chefs-JO anser att den citerade meningen på s. 36 i betänkandet är ett olyckligt exempel på ett sådant oreflekterat överflyttande av det regelverk som gäller för myndigheter under regeringen till riksdagsområdet. En så extensiv definition av myndighetsledningens, dvs. chefs-JO:s, verksamhetsansvar är svårförenlig med organisationsmodellen med fyra justitieombudsmän som var och en självständigt beslutar om och ansvarar för sin del av kärnverksamheten. JO förordar mot denna bakgrund att bestämmelsen i 12 § instruktionen i varje fall förtydligas så att chefs-JO:s verksamhetsansvar knyts till dennes uppgift enligt riksdagsordningen och instruktionen på så sätt att det i första stycket anges att ansvarar därvid inför för verksamheten Remissinstanserna i övrigt har tillstyrkt förslaget. Gällande ordning Den övergripande innebörden av ledningens verksamhetsansvar framgår av 3 § myndighetsförordningen (2007:515). Där anges att myndighetens ledning ansvarar för verksamheten inför regeringen och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Bestämmelsen är av grundläggande betydelse för den närmare regleringen av verksamhetsansvaret i 4 §. Såväl internrevisionsförordningen (2006:1228) som förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll hänvisar till bestämmelsen i 3 §. Ledningens ansvar för intern styrning och kontroll regleras i 4 § 4, i vilken anges att myndighetens ledning ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett tillfredsställande sätt. För riksdagsförvaltningen, ombudsmän () och gäller REA-lagen. I 2 § sägs att hög effektivitet ska eftersträvas i myndighetens verksamhet och att god hushållning ska iakttas. Enligt 36 § andra stycket ska redovisningen ge en rättvisande bild av verksamheten, av det ekonomiska resultatet och ställningen samt av förvaltningen av statens medel och övriga tillgångar. Bestämmelserna har utformats med 1 och 45 §§ lagen (1996:1059) om statsbudgeten, förkortad budgetlagen, som förebild. Det anges inte uttryckligen i bestämmelserna att det är ledningarnas ansvar. Någon motsvarighet till 4 § 4 myndighetsförordningen, om ansvaret för intern styrning och kontroll, finns inte i REA-lagen. Riksdagsstyrelsens ansvar och uppgifter regleras i 15 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. Där anges att styrelsen ska pröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Riksdagsdirektörens ansvar och uppgifter regleras i 18 §, i vilken bl.a. anges att riksdagsdirektören ska se till att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt, hushålla väl med de medel som ställs till förfogande för riksdagsförvaltningens verksamhet samt verka för att förvaltningens organisation är utformad så att redovisningen, medelsförvaltningen och förvaltningen av övriga tillgångar samt förvaltningens verksamhet i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. I och instruktioner finns inte några bestämmelser om innebörden av ledningens verksamhetsansvar och inga bestämmelser om ansvaret för intern styrning och kontroll. Riksbankslagen innehåller en bestämmelse om att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning iakttas i verksamhet (10 kap. 1 a §). Denna bestämmelse infördes med REA-lagen och har, på samma sätt som REA-lagen, budgetlagen som förebild. Någon bestämmelse som uttryckligen anger ledningens ansvar för intern styrning och kontroll finns inte i riksbankslagen. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Bestämmelser om innebörden av ledningens verksamhetsansvar (jfr 3 § myndighetsförordningen) finns för myndigheter i huvudsak i REA-lagen och i viss mån i riksbankslagen. Som framgår av redogörelsen ovan anges det dock inte uttryckligen i dessa bestämmelser att det är myndighetsledningarnas ansvar. Riksdagsstyrelsen delar expertgruppens förslag att för myndigheter tydliggöra myndighetsledningens ansvar inför . Detta ger en grund för regleringen av ledningens ansvar för intern styrning och kontroll. I kravet på effektivitet får anses ligga att myndigheten ska åstadkomma avsedda resultat och uppnå de mål som fastställts på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt utan att för den skull göra avkall på en hög kvalitet i arbetet. Myndigheten ska fatta materiellt riktiga beslut på grundval av gällande författningar, och riksdagsbeslut ska efterlevas. För att kunna följa upp och kontrollera att verksamheten bedrivs på detta sätt krävs att redovisning och rapportering av myndighetens resultat sker på ett betryggande sätt. Härmed avses såväl rapporteringen inom myndigheten som den externa rapporteringen. Kravet på att hushålla väl med statens medel ger uttryck för den sparsamma användning av statens medel som är önskvärd, vilket bl.a. innebär att onödiga utgifter ska undvikas, att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet och att statens medel ska hanteras säkert. Så ska även statens fordringar och tillgångar i övrigt samt statens skulder förvaltas väl. Bestämmelser om det ansvar myndigheters ledning har bör regleras i myndigheternas instruktioner. Det nuvarande har ställt sig bakom riksdagsstyrelsens förslag att riksrevisorn med administrativt ansvar ska besluta om förslag till anslag för i statsbudgeten. Denne ska även besluta om årsredovisningen för (bet. 2009/10:KU17). I enlighet med detta föreslås att riksrevisorn med administrativt ansvar ska ansvara för verksamheten inför och se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare, som expertgruppen, att motsvarande bestämmelser som för riksrevisorn med administrativt ansvar införs för riksdagsstyrelsen i instruktionen för riksdagsförvaltningen. Den föreslagna regleringen innebär följdändringar i 18 § riksdagsförvaltningens instruktion för att undvika en dubbelreglering. Motsvarande reglering föreslås för direktion. När det gäller JO saknar riksdagsstyrelsen anledning att inte beakta vad JO framhållit i sitt remissvar. Chefs-JO:s verksamhetsansvar bör med hänsyn till justitieombudsmännens unika självständiga ställning knytas till chefs-JO:s uppgift enligt riksdagsordningen och lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. I och med den föreslagna regleringen placeras det övergripande verksamhetsansvaret på ett tydligt sätt hos riksdagsstyrelsen, riksrevisorn med administrativt ansvar, chefs-JO respektive direktion. 5.1.3 Ledningens ansvar Riksdagsstyrelsens förslag I myndigheternas instruktioner och i riksbankslagen regleras ledningens ansvar. I detta ska ingå beslut om arbetsordning, verksamhetsplan, budget, årsredovisning och föreskrifter. Riksbanksfullmäktiges rätt att besluta om arbetsordningen kvarstår dock. I REA-lagen respektive i riksbankslagen ska framgå att myndighetens ledning eller direktionen ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt.