frsrdg · GX04RB1 · 2010-01-01 00:00:00 — Direktionsledamöterna höll drygt 160 anföranden, varav 24 stycken var publicerade tal. Anförandena handlade bland annat om den aktuella penningpolitiken och konjunkturläget, finansiell stabilitet och finanskrisen. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Den då aktuella penningpolitiska rapporten används som redogörelse och kompletteras med en offentlig utfrågning av riksbankschefen i finansutskottet. besökte riksbankschefen finansutskottet vid två sådana utfrågningar. Flera direktionsledamöter framträdde därutöver vid finansutskottets slutna sammanträden där de talade om finanskrisen och internationella frågor. Direktionsledamöterna deltog också i konferenser och seminarier som organiserade . Bland annat talade riksbankschefen och förste vice riksbankschef vid en paneldebatt om lärdomar av finanskrisen i samband med lanseringen av bok om historia Pengarna och makten . medverkade direktionsledamöterna i konferensen med självständig Riksbank. Vid denna konferens presenterade vice riksbankschef sin uppsats om vilken roll öppenhet och kommunikation har för förväntningar om styrränta och värdering av penningpolitiken. Direktionsledamöternas sidouppdrag Om en direktionsledamot vill ta en anställning eller ett uppdrag vid sidan om anställningen vid måste detta godkännas av fullmäktige. Nedan ges en sammanställning av direktionsledamöternas sidouppdrag vid utgången av 2009. Dessa har godkänts av fullmäktige och ska prövas . ledamot i medlem av Academia Europaea utländsk ledamot i utländsk ledamot i ledamot i ledamot i vid vid affilierad professor vid () vid har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktigeledamöter är (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är (), , , , , , (), , (), och (). Riksbanksfullmäktiges uppgifter Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning och beslutar om utformningen av sedlar och mynt. En av fullmäktiges uppgifter är att löpande följa upp verksamhet och hur direktionsledamöterna bedriver verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvaro- och yttranderätt på direktionens sammanträden. De har dock inte förslags- och beslutsrätt. Fullmäktige har också en revisionsenhet som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövning och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsenhetens arbete utförs av en av upphandlad auktoriserad revisor. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i frågan om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och lämnar i samråd med direktionen förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller andra åtgärder inom sitt ansvarsområde. lämnar ordföranden och vice ordföranden redovisning inför finansutskott om fullmäktiges arbete, kommande problem och frågeställningar för och direktionsledamöternas tjänsteutövning. Riksbanksfullmäktige 2009 sammanträdde fullmäktige . Fullmäktige utsåg vid sitt sammanträde till ny direktionsledamot efter , vars mandatperiod gick ut /09. Beslutet hade föregåtts av ett extra fullmäktigesammanträde med en hearing med . Vid sammanträdet utsågs också till ny förste vice riksbankschef efter . Fullmäktige behandlade även frågor om direktionsledamöternas anställningsvillkor, personallån och sidouppdrag. Yttranden och skrivelser till regeringen och lämnade fullmäktige tillsammans med direktionen ett yttrande till riksdagsförvaltningen över en remiss om betänkandet Bestämmelser om intern styrning och kontroll i myndigheter (2008/09:URF4). I betänkandet hade föreslagits ändringar i riksbankslagen som till stor del skulle innebära en kodifiering av redan gällande praxis i . Ändringarna tillstyrktes därför i yttrande. I yttrandet framhölls särskilt vikten av att fullmäktige även i fortsättningen ska besluta om arbetsordning medan direktionen ska besluta om den mer detaljerade instruktionen. Vidare noterades i yttrandet att det, som direktionens internrevision föreslås skrivas in i riksbankslagen, är viktigt att även fullmäktiges revisionsenhet finns kvar i lagen, även om den med fördel kan byta namn till fullmäktiges revisionsfunktion. Slutligen välkomnade förslaget att årsredovisningen ska lämnas i stället för . I samband med behandlingen av remissyttrandet informerades fullmäktige även om interna arbete med intern styrning och kontroll. samrådde direktionen med fullmäktige om skrivelser till regeringen och . De frågor som var föremål för samråd gällde undantag från lagen om offentlig upphandling vid vissa upphandlingar, kredit till () samt överföring av pensionsrättigheter till och från . Arbete med utformningen av sedlar och mynt Fyra ledamöter i fullmäktige och fyra utomstående experter bildar Beredningsgruppen för utformning av sedlar och mynt. Gruppen leds av en av fullmäktigeledamöterna, . Experter i gruppen är statsheraldikern, chefen för samt en företrädare vardera för och . Gruppens uppdrag är att bereda frågor om grafisk och konstnärlig utformning av sedlar och mynt i allmänhet. Direktionen informerade fullmäktige löpande om det fortsatta arbetet med översynen av den svenska sedel- och myntserien. Frågan diskuterades även ingående i beredningsgruppen som var medarrangör vid ett seminarium för en bred grupp intressenter om temat för utformningen av den nya sedel- och myntserien. En fråga som särskilt engagerade gruppen var frågan om en ny sedel- och myntserie ska innefatta en tjugokronorssedel eller ett tjugokronorsmynt. Frågan kommer att diskuteras vidare . Beredningsgruppen behandlade även frågan om ett minnesmynt 2010 med anledning av vigseln mellan kronprinsessan och . Sedan direktionen fattat beslut om utgivning av ett sådant mynt beslutade fullmäktige om utformningen vid sitt sammanträde . Fullmäktiges internationella arbete var fullmäktiges ledamöter tillsammans med ledamöter ur direktionen i med anledning av (ett regeringsprojekt för att uppmärksamma att det 2009 var och blev två länder och för att stärka samhörigheten mellan och ). gav med anledning av märkesåret ut en specialpräglad enkrona som vid en ceremoni på överlämnades till ordföranden i den finska bankfullmäktige. tog fullmäktige emot bankfullmäktige från till ett endagsseminarium i . Vid seminariet behandlades fullmäktiges roll, organisation, penningpolitik och den finansiella krisen samt läget i . Fullmäktiges ledamöter genomförde tillsammans med ledamöter ur direktionen en studieresa till . Resans syfte var att få en ökad förståelse för den ekonomiska och finansiella utvecklingen och de åtgärder som vidtagits under den finansiella krisen samt att få en större inblick i olika ekonomiska och finansiella institutioner i . De institutioner som besöktes var of System i , of , IMF, US Treasury, vid , , samt . var fullmäktiges ordförande och vice ordförande i för att besöka den ryska och centralbankschefen. Syftet var att lära mer om hur de hanterat krisen i banksystemet. Några ledamöter ur fullmäktige besökte för att lära mer om den estländska situationen i den globala finanskrisen. Gruppen träffade president, parlamentets talman, centralbankschefen samt ministern för ekonomi och kommunikation. var några ledamöter i för att på motsvarande sätt lära mer om den lettiska situationen. Gruppen träffade premiärministern, centralbankschefen, ordföranden i budget- och finansutskottet samt finansministern. Uppföljning av direktionens arbete Ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige följde direktionens arbete . Bland annat deltog de i direktionens sammanträden, något som finansutskottet uttalat som en av de viktigaste delarna i fullmäktiges kontrollerande funktion. Utskottet uttryckte i sin utvärdering av penningpolitiken att man välkomnar och stöder fullmäktiges arbete med att vidareutveckla den kontrollerande funktionen. Som ett led i denna utveckling deltog ordföranden och vice ordföranden i fler informella möten. Bland annat deltog de vid vissa beredningsmöten i den penningpolitiska processen. Arbetet med att utveckla rollen fortsätter. Ledamöterna i direktionen deltog normalt i fullmäktiges sammanträden och lämnade då regelbundet redogörelser för viktigare beslut och händelser i verksamhet. Direktionen lämnade bland annat redogörelser för den aktuella penningpolitiken och för arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet. Fullmäktige fick också löpande information om läget på de finansiella marknaderna och om de åtgärder som vidtagit under den finansiella krisen. fick fullmäktige ta del av direktionens diskussioner om en förstärkning av valutareserven och hade inga kommentarer med anledning av informationen. Fullmäktige fick även information om budgeten, verksamhetsplanen, utvecklingen av risker och resultat i tillgångsförvaltningen, resultatet av medarbetarenkät, arbetet med jämställdhet och mångfald, utfallet i övrigt av verksamheten och om internrevisionens verksamhet. Vid decembersammanträdet fick fullmäktige information om behovet av en utredning för att se vilka förändringar som kan behöva göras i det finansiella regelverket till följd av iakttagelser under den finansiella krisen. Fullmäktige fick information om de remissyttranden direktionen beslutade om under året. Direktionen informerade även fullmäktige om sina beslut om mål och strategi för det internationella arbetet och om viktiga internationella möten med till exempel IMF. informerade direktionen om förändringar av den penningpolitiska kommunikationspolicyn. Fullmäktige hade inga invändningar mot att policyn infördes. Fullmäktige fick även information om ändringar i instruktionen med anledning av omorganisationen av bankens juridiska tjänster, av samordning, stöd och kontroll i riskfrågor liksom av arbetet med internationella frågor. Vidare informerade direktionen om planer för ett nytt riksbankskontor i . För att komplettera informationen vid sammanträdena inbjöd direktionen fullmäktige till frukostmöten för att ge direkt information efter de penningpolitiska beslut som inte låg i nära anslutning till fullmäktiges ordinarie sammanträden. Fullmäktiges ledamöter bjöds också in till de informationsseminarier som höll för utskott. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande talade båda vid konferensen med självständig Riksbank som arrangerade . Övriga talare var bland annat nuvarande och tidigare riksbankschefer och ordföranden i finansutskottet. Inbjudna att delta i konferensen var representanter för fullmäktige, , statliga myndigheter, näringslivet och akademiska forskare. Fullmäktiges granskning av verksamhet Fullmäktiges revisionsenhet arbetade i enlighet med en revisionsplan som fastställts av fullmäktige. Revisionsenheten gjorde en registeranalys av värdepapperstransaktioner och granskade erhållna panter relativt utlåning, implementeringen av fastställda policyer, tillgångsförvaltningen och exponeringar på grund av stora växelkursförändringar samt förslag till vinstdisposition. Granskningarna ledde inte till några anmärkningar. Fullmäktige fick även information om granskning av verksamhet. I fullmäktiges löpande uppföljning av direktionsledamöternas arbete framkom ingenting som föranledde fullmäktige att rikta någon anmärkning mot deras tjänsteutövning. 2 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING Redovisningsprinciper balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank fastställda av direktionen (dnr 2008-786-ADM). Reglerna för löpande bokföring är hämtade från förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning från Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2006/16). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i aktuella delar tillämpa Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning. Redovisningsprinciperna har inte ändrats . Grundläggande redovisningsprinciper Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Affärsdagsredovisning Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Värderingsregler för balansräkningen Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag av fordringar och skulder som redovisas under posterna övriga tillgångar och övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskningen bedöms varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är . Direkta personalkostnader hänförliga till egenutvecklade IT-investeringar inräknas i anskaffningsvärdet för tillgången. Reverserade transaktioner Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas fortsatt i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. Sedlar och mynt utelöpande sedlar och mynt beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt mottagit från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De bör dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Resultatavräkning Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värdereglerings kontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. Transaktionskostnader För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster, när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerat med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad mot vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående transaktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Guld Not 1 31 691 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Fordringar på IMF Not 2 30 898 6 261 Banktillgodohavanden och värdepapper Not 3 271 450 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Not 4 Utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter Huvudsakliga refinansieringstransaktioner Not 5 Finjusterande transaktioner Not 6 Strukturella transaktioner Not 7 368 801 264 800 Utlåningsfacilitet Not 8 1 0 Övrig utlåning Not 9 266 462 Övriga tillgångar Materiella och immateriella anläggningstillgångar 421 Finansiella tillgångar Not 11 521 524 Derivatinstrument Not 12 136 8 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Not 13 4 608 5 931 Övriga tillgångar Not 14 326 Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Sedlar Not 15 104 590 106 266 Mynt Not 16 6 073 112 273 Skulder i svenska kronor till penningpolitiska motparter Inlåningsfacilitet Not 17 56 32 Finjusterande transaktioner Not 18 171 107 Emitterade skuldcertifikat Not 19 192 222 Skulder i svenska kronor till hemmahörande i Not 20 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Not 21 70 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Not 22 92 544 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Not 23 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Not 24 25 216 Derivatinstrument Not 25 3 9 254 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Not 26 606 697 Övriga skulder Not 27 53 9 998 Avsättningar Not 28 251 264 Värderegleringskonton Not 29 37 818 49 228 Eget kapital Grundfond Not 30 1 000 1 000 Reserver Not 31 63 025 11 183 Summa skulder och eget kapital 700 211 Inom linjen förda poster, se not 44. Ränteintäkter Not 32 10 997 10 610 Räntekostnader Not 33 2 796 2 600 Nettoresultat av finansiella transaktioner Not 34 6 714 3 051 Avgifts- och provisionsintäkter Not 35 58 43 Avgifts- och provisionskostnader Not 36 43 8 Erhållna utdelningar Not 37 55 45 Övriga intäkter Not 38 16 824 Summa nettointäkter 15 001 11 965 Personalkostnader Not 39 342 337 Administrationskostnader Not 40 267 264 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 68 Sedel- och myntkostnader Not 42 117 113 Övriga kostnader Not 43 14 204 11 183 LÖPANDE VERKSAMHET Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållna räntor 13 231 8 873 Betalda räntor 2 796 2 599 Erhållet netto av finansiella transaktioner 7 192 4 271 Erhållna avgifter och provisioner 58 43 Betalda avgifter och provisioner 43 8 Övriga inbetalningar 16 11 Betalda förvaltningskostnader 746 663 16 912 9 928 Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Guld 1 059 1 102 Fordringar på IMF 26 845 1 078 Värdepapper 101 703 6 468 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i 189 193 189 193 Strukturella transaktioner 104 001 264 800 Övriga tillgångsposter 1 656 1 653 40 641 462 090 Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt 1 610 1 238 Skulder i svenska kronor till penningpolitiska motparter 35 533 206 553 Emitterade skuldcertifikat 143 276 48 946 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 189 178 189 166 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 85 897 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför 7 437 4 610 Övriga skuldposter 25 691 1 367 21 106 440 184 Kassaflöde från den löpande verksamheten 2 623 11 978 Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 56 37 Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar 3 Erhållen utdelning 55 45 Kassaflöde från investeringsverksamheten 2 8 Inleverans till statsverket 5 900 3 600 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 5 900 3 600 Periodens kassaflöde 8 521 15 570 Likvida medel vid periodens början 12 399 27 235 Kassaflöde från den löpande verksamheten 2 623 11 978 Kassaflöde från investeringsverksamheten 2 8 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 5 900 3 600 Kursdifferens i likvida medel 737 734 Likvida medel vid periodens slut 3 141 12 399 Specifikation av likvida medel Banktillgodohavanden i utländsk valuta, se not 3 3 140 12 399 Huvudsakliga refinansieringstransaktioner Summa likvida medel 3 141 12 399 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finan-sieringsverksamheten.