bet · GY01SoU4 · 2010-11-22 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om alkoholpolitikens inriktning, roll i EU-samarbetet och detaljhandelsmonopolet och försäljningsställenas förläggning. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (V) samt särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Måttlig konsumtion av alkoholhaltiga drycker är för många ett väl etablerat och socialt accepterat inslag i mat- och umgängeskulturen. är alkoholens negativa medicinska och sociala konsekvenser och skadeverkningar en av vår tids stora utmaningar. Alkohol ligger bakom tusentals personliga tragedier och påverkar samhällsutvecklingen ekonomiskt, socialt och kulturellt. Barn och andra närstående till personer med ett missbruk är ofta särskilt utsatta. Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet ska nås genom insatser som motverkar skadligt dryckesbeteende och bidrar till en minskad total alkoholkonsumtion. Ett av de främsta och mest grundläggande politiska instrumenten för att nå detta mål är en restriktiv lagstiftning på alkoholområdet. Med en väl fungerande lagstiftning har samhället möjlighet att kontrollera hanteringen av alkohol i samhället och särskilt begränsa tillgängligheten till alkohol i vissa miljöer och sammanhang. Det är särskilt angeläget att regelverket ger barn och unga det skydd de behöver. Alkoholskatten och detaljhandelsmonopolet är de enskilt viktigaste alkoholpolitiska verktygen för att nå målet. Genom skattebestämmelserna och och kontroll regleras i hög grad tillgängligheten och flödet av alkoholhaltiga varor i landet. Genom detaljhandelsmonopolet har samhället kontroll över den allmänna tillgängligheten till alkoholdrycker. Alkoholskatten regleras i lagen (1994:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, medan bestämmelserna om detaljhandelsmonopolet finns i alkohollagen (1994:1738). I alkohollagen finns också andra bestämmelser som rör hanteringen av alkoholdrycker, som t.ex. tillverkning, handel, marknadsföring och servering. I lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m., förkortad LFT, regleras hanteringen av alkoholhaltiga varor som inte är alkoholdrycker. Förutom en väl fungerande lagstiftning krävs också, för att det alkoholpolitiska målet ska nås, ett samordnat och aktivt förebyggande arbete som involverar såväl offentliga som ideella aktörer. Det är framför allt det lokala samhället som är det förebyggande arbetets arena. Inom ramen för de nationella alkoholhandlingsplanerna har satsningar gjorts för att stimulera det förebyggande arbetet och öka samordningen. finns en väl utvecklad struktur som involverar aktörer på såväl statlig som regional och lokal nivå. sker samordning mellan politikområden och departement. presenteras regeringens prioriteringar i ett årligt åtgärdsprogram. Det är av stor vikt att samordningen av det förebyggande arbetet fortsätter att utvecklas på alla nivåer och att alla berörda huvudmän bidrar till att skapa de förutsättningar som behövs för ett effektivt arbete. Den ökade rörligheten över gränserna innebär också att det, om målet ska nås, är nödvändigt att utveckla det alkoholpolitiska samarbetet inom ramen för de internationella organisationerna och att inom EU verka för en mer folkhälsobaserad och restriktiv alkoholpolitik. En viktig förutsättning för den restriktiva alkoholpolitiken och skyddet för folkhälsan är att samhället har en effektiv kontroll av att lagar och regler följs. När det gäller hanteringen av alkohol har flera myndigheter tillsyns- och kontrolluppgifter. () ansvarar för den övergripande tillsynen av att alkohollagens bestämmelser efterlevs. Länsstyrelserna har tillsyn inom länet och biträder kommunerna med råd. För kontrollen av den direkta åtkomsten till alkoholdrycker, vid sidan av Systembolagets försäljning, är kommunernas och polisens tillsyn av serveringsverksamhet och av folkölsförsäljning centrala. ansvarar för övervakningen av att de regler som gäller för marknadsföring av alkoholdrycker följs. När det gäller detta tillsynsansvar föreslås inga förändringar jämfört med vad som gäller . Alkohollagen trädde i kraft . Den ersatte då lagen (1977:292) om tillverkning av drycker m.m. och lagen (1977:293) om handel med drycker och är i behov av en genomgående modernisering och redigering. I detta lagstiftningsärende föreslås också att bestämmelserna om handel med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat förs över till alkohollagen. Som skäl för det anför regeringen att båda lagarna har sin grund i alkoholpolitiska överväganden. Alkohollagen reglerar formerna för försäljning av alkoholdrycker för konsumtion. LFT fyller funktionen att hindra att teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat missbrukas eller i övrigt konsumeras som surrogat för alkoholdrycker. En särskild fråga har varit var bestämmelserna ska placeras; i alkohollagen eller i en särskild lag. Enligt regeringen talar dock övervägande skäl för att arbeta in bestämmelserna i alkohollagen. Skälet kan främst sägas vara att en placering i alkohollagen tydliggör sambandet med övriga alkoholpolitiskt motiverade regler och syftet att skydda folkhälsan. Det svenska ordförandeskapet i EU Det svenska ordförandeskapet prioriterade EU:s arbete för att förebygga förtida dödlighet och skador som uppstår till följd av skadlig alkoholkonsumtion. Ordförandeskapet fokuserade på att öka kunskapen om alkoholens skadeverkningar på såväl icke-smittsamma som smittsamma sjukdomar samt den totala sjukdomsbördan och den sociala och ekonomiska utvecklingen. Medlemsländerna har visat stöd för den alkoholstrategi som EU antog 2006 och för de områden som det svenska ordförandeskapet lyfte fram. Dessa områden handlar om skydd av barn och unga mot alkoholskador och mot den ökade exponeringen av alkoholmarknadsföring samt om att uppmärksamma den ökade alkoholrelaterade dödligheten bland personer . Därtill kommer att uppmärksamma problemen med olovlig handel över nationsgränser, marknadsföring och de problem som beror på stora skillnader i konsumentpriset på alkohol. Medlemsländerna har också framhållit betydelsen av att använda prispolitik som en av flera åtgärder för att skydda folkhälsan. I motion 2009/10:So619 av m.fl. (S) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om en restriktiv alkoholpolitik. Motionärerna anser att det är viktigt bl.a. att detaljhandelsmonopolet försvaras, att en effektiv ålderskontroll sker vid försäljning och servering av alkohol, att alkohollangning beivras, att svensk alkoholskatt betalas vid näthandel och att fortsätter att arbeta för höjda minimiskatter inom EU samt minskade införselkvoter på alkohol. Liknande motioner har väckts under den allmänna motionstiden , se motionerna So568 av m.fl. (S) yrkande 1 och So571 av m.fl. (S). I motion 2009/10:So619 av m.fl. (S) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om behovet av en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar. I motion 2009/10:So510 av m.fl. (S, MP, V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att följa WHO:s rekommendation om att reducera riskerna för alkoholrelaterade skador på och inom familjen och skapa en säker miljö för barn. I motion 2009/10:So277 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att vidta åtgärder mot den ökande alkoholkonsumtionen. Motionärerna anser bl.a. att samhället inte lägger ned tillräcklig kraft och energi på att motverka alkoholkonsumtion i de lägre åldrarna. I motion 2009/10:So519 av och (båda FP) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om en riktad informationskampanj till ungdomar. Motionärerna anser att sådana insatser bör göras så att de verkligen når sin målgrupp. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten av att bryta många ungas alkoholberoende. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om riktade ungdomskampanjer i syfte att minska alkoholanvändningen. En liknande begäran som den senare finns i motion So512 av (S) yrkande 1. I motion 2009/10:So378 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen. Motionärerna anser att det är av yttersta vikt att fortsätta med en restriktiv alkoholpolitik i . I motion 2009/10:So351 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett aktivt folkhälsoarbete för sänkt alkoholkonsumtion. I motion 2009/10:So578 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att det behövs ett arbete mot bl.a. alkoholens skadeverkningar. Motionärerna anser att det behövs en tydlig attitydförändring och en ökad insikt om faror med alkohol samt att det bör bedrivas en tydligare undervisning om alkohols skadeverkningar. I motion 2009/10:So468 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att alkohollagen bör ses över och göras tydligare med syftet att upprätthålla folkhälsan och totalkonsumtionsmodellen så att alkoholkonsumtionen och alkoholskadorna minskar. I motion 2009/10:So246 av (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om särskilda insatser på kvinnomottagningar och på barn- och ungdomsmottagningar för att förebygga alkoholmissbruk. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utöka resurserna till mödravårdscentraler för att förbättra kunskaperna om och öka informationsinsatserna kring farorna med alkohol i samband med graviditet och amning. I motion 2009/10:So313 av (FP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda bakgrunden till den ökande alkoholkonsumtionen bland äldre . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att uppmuntra forskning kring äldres alkoholkonsumtion. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att kartlägga hur omfattande konsumtionen av alkohol kombinerad med läkemedelsanvändning är i gruppen. I motion 2009/10:So315 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att det som ett stöd för egenkontroll av konsumtionen bör finnas nivåmätare på lådviner. I motion So545 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om en uppföljning av de totala samhällsekonomiska effekterna av alkoholen. Motionärerna anser att man bör genomföra nettokostnadskalkyler på av dem föreslagna åtgärder. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om Systembolagets framtida roll. Motionärerna anser att detaljhandelsmonopolet är en omistlig del i den restriktiva alkoholpolitiken. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om förebyggande arbete. Motionärerna anser att det är viktigt att prioritera de ideella organisationerna när det gäller att utveckla ett förebyggande arbete. I motion So575 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att tillsätta en expertgrupp för att se över totalkonsumtionsmodellen och ge förslag på kompletteringar till den. I motion 2009/10:So519 av och (båda FP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen aktivt bör söka internationella allianser för att gemensamt verka för att minska alkoholkonsumtionen i EU. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra ytterligare ansträngningar inom EU för att få acceptans för en alkoholrestriktiv politik. I motion 2009/10:So336 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att på olika sätt ska verka för en nyktrare gemensam alkoholpolitik inom EU. I motion 2009/10:So364 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ska verka för alkoholbestämmelser inom EU som bygger på folkhälsoperspektivet. Detaljhandelsmonopolet och försäljningsställenas förläggning I motion 2009/10:So481 Av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att avveckla Systembolagets monopol. Motionärerna anser att Systembolaget i stället skulle ha ansvar för tillsynen när det gäller detaljhandel av alkoholhaltiga drycker. I motion 2009/10:So621 av (C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att slopa Systembolagets monopol på försäljning av alkoholhaltiga drycker och en avreglering av försäljningstider. Ett likalydande yrkande finns i motion So476 av samma motionär. Ett liknande yrkande finns i motion So470 av (M). I motion 2009/10:So262 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ändra riktlinjerna för försäljning genom ombud i gles- och landsbygd. Motionären anser att servicen har försämrats. I motion 2009/10:So437 av (M) begärs ett tillkännagivande om Systembolagets etableringsmönster och ökad regional flexibilitet. Motionären anser att Systembolagets etablering måste vara lokalt anpassad så att den tar hänsyn till både befolkningsunderlaget och de lokala villkoren. I motion 2009/10:So465 av (M) begärs ett tillkännagivande om att Systembolaget bör ändra sin etableringspolitik samt inrätta mini-systembolag hos redan befintliga lokala ombud. Ett likalydande yrkande finns i motion So565 av Finn och (båda M). I motion So299 av (M) begärs ett tillkännagivande om att tillåta försäljning av öl och vin i landsbygdsbutiker. I motion So377 av (M) begärs ett tillkännagivande om att tillåta försäljning av öl och vin i licensierade livsmedelsbutiker. I motion So390 av (M) finns en liknande begäran. har i sin rapport stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? (RiR 2010:21) granskat om statens bidrag till förebyggande projekt och stöd till kommunernas alkoholtillsyn varit effektivt i den meningen att ungas alkoholkonsumtion påverkats. har funnit få belägg för att statens bidrag till kommuner och ideella organisationer och statens stöd till tillsynen har påverkat ungas alkoholkonsumtion. Vidare har myndigheterna, kommunerna och de ideella organisationerna hanterat bidragen så att effekter är svåra att uppnå och att avläsa. Detsamma gäller myndigheternas och kommunernas hantering av tillsynen. rekommenderar bl.a. att regeringen i ökad grad styr bidragen och stödet till tillsynen mot det som visat sig ha effekt på ungas alkoholkonsumtion. Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet ska nås genom insatser som motverkar skadligt dryckesbeteende och bidrar till en minskad total alkoholkonsumtion. bedriver i detta syfte en restriktiv alkoholpolitik. Ett av de grundläggande politiska instrumenten för att nå det alkoholpolitiska målet är en restriktiv lagstiftning på området. En väl fungerande lagstiftning ger möjlighet att kontrollera hanteringen av alkohol i samhället och att begränsa tillgängligheten till alkohol i vissa miljöer och sammanhang. Utskottet vill i detta sammanhang betona att det är särskilt viktigt att regelverket ger barn och unga det skydd de behöver. Det finns tydliga samband mellan alkohol och våldsbrott, och utskottet välkomnar därför att regeringen i regeringsförklaringen (s. 1415) aviserar att arbetet fortsätter bl.a. för en minskad alkoholkonsumtion. Det är en insats för ökad hälsa och trygghet i samhället. Utskottet konstaterar att regeringen aviserar en höjning av skatterna på öl och vin (prop. 2010/11:1 finansplan m.m. avsnitt 1.7.4. s. 61). Utskottet noterar också att arbetet med alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksprevention även fortsättningsvis kommer att ges hög prioritet och att regeringen avser att presentera den närmare inriktningen på det arbetet för i en samlad ANDT-strategi för perioden 20112015. En ökning av anslaget Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder med föreslås . beräknas en ökning av anslaget ske med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Detaljhandelsmonopolet är ett av de enskilt viktigaste inslagen i den svenska alkoholpolitiken och det bör därför försvaras och inte upphävas. Genom monopolet har samhället kontroll över den allmänna tillgängligheten till alkoholdrycker. Därtill kommer alkoholskattebestämmelserna som tillsammans med och kontroll i hög grad reglerar tillgängligheten och flödet av alkoholhaltiga varor i landet. Utöver detta krävs ett samordnat och aktivt förebyggande arbete som involverar såväl offentliga som ideella aktörer. Det finns en struktur som involverar aktörer på såväl statlig som regional och lokal nivå. Den ökade rörligheten över gränserna innebär också att det, om målet ska nås, är nödvändigt att utveckla det alkoholpolitiska samarbetet inom ramen för de internationella organisationerna och att inom EU verka för en mer folkhälsobaserad och restriktiv alkoholpolitik. När det gäller roll i EU-samarbetet erinrar utskottet om att det svenska ordförandeskapet fokuserade bl.a. på att öka kunskapen om alkoholens skadeverkningar på såväl icke-smittsamma som smittsamma sjukdomar, den totala sjukdomsbördan och den sociala och ekonomiska utvecklingen. Medlemsländerna har visat stöd för den alkoholstrategi som EU antog 2006, med syfte att minska alkoholrelaterade skador, och även i övrigt för de områden som det svenska ordförandeskapet lyfte fram. Områdena gäller bl.a. skydd av barn och unga mot alkoholskador och mot den ökade exponeringen av alkoholmarknadsföring. Det gäller också att uppmärksamma den ökade alkoholrelaterade dödligheten bland personer . I detta sammanhang har vidare framgått att medlemsländerna har uppmärksammat problem med olovlig handel över nationsgränser, marknadsföring och de problem som beror på stora skillnader i konsumentpriset på alkohol. Medlemsländerna har också framhållit betydelsen av att använda prispolitik som en av flera åtgärder för att skydda folkhälsan. I det pågående samarbetet noterar utskottet vidare att i frågan om halvering av införselkvoterna inom EU fick stöd för sin linje vid en rådgivande omröstning i . Utskottet, som anser denna del i EU-arbetet vara särskilt betydelsefull, kommer att följa det fortsatta arbetet. I samband med en studieresa till besökte utskottet WHO och fick information om WHO:s arbete med icke smittsamma sjukdomar och den aktionsplan som har till syfte att förhindra och kontrollera de fyra största icke smittsamma sjukdomarna. Vidare informerades utskottet om det förslag till global alkoholstrategi (Strategies to reduce the harmful use of alcohol) som WHO tagit fram. antogs strategin enhälligt (resolution EB 126.R11). och övriga EU-länder har aktivt stött WHO:s arbete; roll har varit särskilt betydelsefull eftersom haft EU:s uppdrag att företräda EU i de förhandlingar som bidrog till att strategin kunde antas. Strategin innebär ett tydligt erkännande av att skadlig alkoholkonsumtion är den tredje ledande riskfaktorn i världen för framtida dödlighet och skador och lyfter särskilt fram och ger exempel på vilka evidensbaserade åtgärder som WHO:s medlemsländer bör prioritera, som exempelvis tillgänglighetsbegränsande åtgärder (prispolitik, kontroll av marknadsföring och försäljning) kombinerade och förstärkta med opinionsbildande insatser. Den ger även stöd för ett sektorsövergripande arbete och betonar vikten av att beakta folkhälsan, dvs. alkoholskador, inom alla relevanta politikområden. Antagandet av strategin bör kunna bidra till en ökad global medvetenhet om alkoholens skadeverkningar och behovet av satsningar på alla nivåer. Utskottet välkomnar den nu antagna globala strategin och att inriktning är att arbeta för en global uppslutning bakom strategin. Utskottet noterar att lagförslaget med en moderniserad alkohollag som utgångspunkt har en fortsatt restriktiv alkoholpolitik till skydd för folkhälsan och välkomnar detta. Vad som efterfrågas i motionerna 2009/10:So246 (KD) yrkandena 2 och 3, 2009/10:So277 (S), 2009/10:So313 (FP) yrkandena 13, 2009/10:So315 (FP), 2009/10:So351 yrkande 2, 2009/10:So378 (S), 2009/10:So468 (V) yrkande 1, 2009/10:So510 (S, MP, V) yrkande 1, 2009/10:So519 (FP) yrkandena 57, 2009/10:So578 (S), 2009/10:So619 (S) yrkandena 18 och 20,:So512 (S) yrkande 1,So545 (MP) yrkandena 6, 9 och 11, So568 (S) yrkande 1, So571 (S) och So575 (M) är i linje med den politik som förs och kommer att föras såväl nationellt som internationellt på alkoholområdet. Motionerna får anses åtminstone delvis tillgodosedda och avstyrks. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrks även motionerna So336 (KD), So364 (KD) yrkande 1 och So519 (FP) yrkandena 2 och 8 Detaljhandelsmonopolet är ett av de viktigaste alkoholpolitiska verktygen för att nå det alkoholpolitiska målet. I 5 kap. 1 och 2 §§ i förslaget till alkohollag finns bestämmelser om att det för detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker ska finnas ett särskilt för ändamålet bildat aktiebolag (), ägt av staten och att det är endast detta detaljhandelsbolag som får bedriva detaljhandel med sådana produkter. Motionerna 2009/10:So470 (M), 2009/10:So481 (M), 2009/10:So621 (C) yrkande 1, So299 (M), So377 (M), So390 (M) och So476 (C) avstyrks. Propositionen tillstyrks i dessa delar. I 5 kap. 3 § i förslaget till alkohollag finns en bestämmelse om att detaljhandelsbolaget beslutar om försäljningsställenas förläggning enligt riktlinjer i avtal med staten. Motionerna 2009/10:So262 (M), 2009/10:So437 (M), 2009/10:So465 (M) och So565 (M) avstyrks och propositionen tillstyrks i denna del. Tillverkning av sprit och alkoholdrycker Utskottets förslag i korthet bifaller 2 kap. 1 § i regeringens förslag till alkohollag. Vidare avslår två motionsyrkanden om avslag på nämnda lagrum. Jämför reservation 3 (MP, V). Sprit definieras som en alkoholhaltig vätska där alkoholen har framställts genom destillering eller annan kemisk process. Begreppet vin förbehålls en dryck som har framställts genom jäsning av druvor eller druvsaft. Som vin ska även räknas vin som i framställningen har tillsatts sprit framställd av vinprodukter och som har en alkoholhalt som inte överstiger 22 volymprocent. Drycker som framställts genom jäsning av frukt, bär eller andra växtdelar föreslås få benämningen andra jästa alkoholdrycker. Öl är en jäst dryck som framställts med torkad eller rostad malt som huvudsakligt extraktgivande ämne. Begreppet folköl införs i lagen som beteckning för öl med en alkoholstyrka som överstiger 2,25 men inte 3,5 volymprocent. Vidare gör regeringen den bedömningen att definitionerna av spritdryck och starköl behålls oförändrade. Tillstånd för tillverkning avskaffas Tillstånden för tillverkning av sprit samt spritdrycker, vin, starköl och öl avskaffas och ersätts i alkohollagen med en rätt att under vissa förutsättningar bedriva tillverkning av sådana varor. Dessa förutsättningar knyts till godkännande som upplagshavare eller skattebefriad förbrukare enligt bestämmelserna i . Med tillverkning av sprit likställs bl.a. rening av sprit samt borttagning av denaturering i syfte att göra teknisk sprit eller alkoholhaltiga preparat tjänliga för förtäring. Tillverkare av alkoholdrycker är föremål för dubbla godkännandeförfaranden; FHI prövar ansökningar om och meddelar tillverkningstillstånd enligt alkohollagens bestämmelser, och prövar ansökan om godkännande som upplagshavare respektive skattebefriad förbrukare enligt LAS. I båda prövningarna är det sökandens lämplighet som är avgörande, och båda systemen reglerar hur de tillverkade varorna ska hindras att olagligen komma ut i samhället. Det finns enligt regeringen goda skäl, bl.a. av rationaliseringshänsyn, att samordna tillståndsprövningen och kontrollen av tillverkningen av sprit och av alkoholdrycker med den skattekontroll som utövas av . Att utan inskränkningar grunda rätten till tillverkning av sprit och alkoholdrycker på den punktskatterättsliga regleringen i lagen om alkoholskatt skulle dock medföra vissa problem. Kretsen av tillverkare skulle bli svåröverskådlig och tillsynen över tillverkningen skulle försvåras. Det föreslås därför att det i alkohollagen föreskrivs när rätt att bedriva tillverkning av sprit och alkoholdrycker föreligger. Detta sker genom en koppling till vissa av de skattesubjekt som anges i LAS, i linje med den ändring som genomförts när det gäller rätten till partihandel med alkoholdrycker fr.o.m. (prop. 1998/99:134, bet. 1999/2000:SoU4, rskr. 1999/2000:42). Skillnaden jämfört med nuvarande ordning består främst i att de som bedriver tillverkning inte längre behöver ha särskilt tillstånd för denna verksamhet. De lagstadgade förutsättningarna för rätt till tillverkning av sprit och alkoholdrycker knyts i stället till de godkännanden som ges att hantera obeskattade alkoholvaror enligt LAS.