bet · GY01NU3 · 2010-12-08 00:00:00 — Jag kan inte ge dig något svar på det, och det tror jag ingen annan här inne kan. Däremot vet vi att vi har haft år med välfyllda vattenmagasin - Höljesdammen har varit välfylld. Vi har också haft tider då kärnkraft har kunnat stå still utan att det har varit något större problem - vi har kunnat köpa norsk vattenkraft till en ganska bra penning. De åren har vi bakom oss. Men vi kan ha dem framför oss också.Det är det fina med en marknad som ibland är till fördel för konsumenten, köparen, och ibland tyvärr är till nackdel. Men med ett större underlag för att stärka hushållskassan genom jobbskatteavdrag och andra skattesänkningar ska den enskilde konsumenten kunna gå starkare genom en tuff vinter med högt elpris. Det är jag alldeles bestämd om. Återkommande i regeringens miljöpolitik är att man inte vill välja bort - man vill ha allt. Så verkar det vara också i energipolitiken - man vill ha tre ben. Det är förstås lättare när man ska kompromissa med sina partikolleger från andra partier.Men genom att satsa på kärnkraft låser man per automatik upp resurser som annars hade kunnat satsa på förnybar energi. Därför ser jag och att det finns ett behov av att göra ett val. Det går kanske inte att både satsa på ny kärnkraft och tro att det finns lika mycket resurser för att bygga förnybar energi.Precis som säger byggs vindkraften ut snabbt i . Men vindkraften växer ännu snabbare i resten av världen. Jag tror alltså att det finns stor potential och stora möjligheter om det finns resurser.Som har framgått av debatten tidigare är det osäkert om och i så fall när det ska byggas en ny kärnkraftsreaktor i . Den osäkerheten drabbar förstås också de företag som vill bygga förnybar energi. De vet kanske inte vilken efterfrågan och vilket utbud som finns på marknaden.Min fråga är hur ser på situationen att man skulle låsa upp resurser i att bygga ny kärnkraft som annars skulle kunna satsas på förnybar energi. När en tidigare ledamot i kammaren för fick en direkt fråga om skillnaden mellan och svarade hon: Vi kompromissar inte.Jag har spelat ishockey och fotboll i min ungdom. Jag var väldigt dålig, men jag tyckte att det var roligt. Där kompromissar man inte, utan där spelar man tills ett lag vinner, fast det möjligen kan bli oavgjort, men som regel blir det avgjort.I politiken måste man kompromissa . Det måste man lära sig. Jag tyckte den gången inte om svar, och jag hoppas att det finns ett annat anslag , för annars kommer vi att binda fast oss i storskaliga strukturer. Om vi som kanske har andra lösningar ställer oss vid sidan om och säger "Vi kompromissar inte", då kommer vi aldrig framåt.Man kan fundera mycket över energiuppgörelsen. Men jag delar verkligen inte den bild som ger av att det skulle låsa fast resurser, utan det är precis tvärtom. till förnybar energi - kammare har aldrig fattat ett beslut som har gett så mycket satsningar på förnybar energi som ! Det är historiskt!Det har inte funnits något liknande tidigare, aldrig . För varje kilowatt som lamporna är på här går det till förnybar energi, som har gett möjlighet för vindkraften att fördubbla sig på bara . Därför menar jag att det är precis tvärtom.Jag vet inte, men jag tror att det kan vara så att vi har olika syn på hur man ska lösa detta. Jag hoppas att det finns en öppning, fru talman, och att kan närma sig och kanske faktiskt kompromissa, även i de här frågorna, även om jag inser att er utgångspunkt är att man inte är för kärnkraft. Jag har mycket stor respekt och förståelse för det.Jag skulle önska att man även kunde se nyttan av att satsningen på det förnybara kommer , tack vare att man hittar en kompromiss som dessutom ger kärnkraften både rätten och möjligheten att stå på egna ben, med eget ansvar. Kompromisser kan absolut vara nödvändiga, men jag tänker att det förutsätter att utvecklingen åtminstone går åt rätt håll, åt det håll man vill gå. Ny kärnkraft är kanske ingenting som vare sig ditt eller mitt parti tycker är önskvärt. Där frågar jag mig om den kompromiss som alliansregeringen har gjort har gynnat intresset att bygga ut förnybar energi.Jag skulle vilja nämna ett konkret exempel på hur det skulle kunna bli en konflikt i fråga om resurser mellan att bygga ny kärnkraft och förnybart. Vårt statliga bolag har uttryckt intresse för att eventuellt bygga två stycken nya kärnkraftsreaktorer. Det tar då resurser från det statliga bolaget som vi i stället skulle kunna satsa på förnybar energi, vilket jag och hade tyckt varit en mycket mer positiv utveckling. Jag och andra ledamöter har besökt Lillgrund som är en vindkraftspark som driver i . Jag menar att det med de nya ägardirektiven, som har fått, finns stora möjligheter att vi ser ett bolag som är styrt på ett annat sätt än det har varit historiskt. Det är önskvärt, och det är också positivt med de nya ägardirektiven.Det är hypotetiskt hur det kommer att bli framöver. Det vet vi inte exakt. Men när det gäller satsningen på kärnkraft har vi inte sett någon som lagt fram något förslag om att vilja bygga. Vi har inte sett någon intressent. Om det hade funnits köpstarka eller investeringsstarka som hade velat satsa på kärnkraft hade de väl, som vi hade fattat det beslutet, visat tydligt i offentlighetens ljus att de var beredda att satsa på kärnkraft.Jag tror inte att chansen eller sannolikheten eller risken - beroende på var man befinner sig politiskt - är särskilt stor att vi kommer att se en stor satsning i Sverige.Finlands sak är vår sak. Men det var inte det när det var kallt . Därför bygger kärnkraftverk. Jag kan förstå det utifrån, fru talman, ett annat läge, ett säkerhetspolitiskt läge, och en resurssituation där man inte fick den stöttning man skulle ha fått den gången. Vi har alltid fått den norska vattenkraften.Jag tackar för repliken. Jag förstår också frågan. I och med, som sagt var, de nya ägardirektiven, de ekonomiska incitamenten och elcertifikaten tror jag inte att det kommer att bli så som du säger i din fråga, . Jag tror inte att det kommer att bli så, och det hoppas jag inte.God jul på dig! Mina allianskolleger har brett redogjort för regeringens och Alliansens energipolitik. Jag tänkte ägna mig åt kärnkraften.Det är ingen tillfällighet. Kärnkraften har präglat, polariserat och förgiftat, skulle kanske en del till och med säga, svensk inrikespolitik . Regeringar har spruckit på denna fråga.Jag själv är ett ganska intressant exempel. Jag var ordförande för mot atomkraft. Jag var vice ordförande i linje 3 inför folkomröstningen . Jag och många med mig trodde att kärnkraften var vår tids stora problem, det stora hotet. Det gällde alltifrån uranbrytningen och hela bränslekedjan till reaktordriften. Det är inte bara jag, utan en mycket stor del av svenska folket som har insett att det nog inte riktigt är så.Klimatfrågan, den globala uppvärmningen och alla de utmaningar som vi ser i samband med detta, har för många och för mig blivit en viktigare och större fråga att arbeta med. Därför är jag väldigt glad för den energiöverenskommelse som gjorde som bygger på tre väldigt viktiga fundament. Det handlar nämligen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet.I dag vet vi att välfärden i vårt land ytterst vilar på förädlingen av våra viktiga råvaror, skogen och malmen. Det handlar om vidareförädlingen, tjänstesektorerna, som har vuxit upp runt den här industrin, och nya innovativa verksamheter som egentligen bygger på att det är dessa råvaror som vi förmedlar. Och det är inte genom en låglönepolitik där vi konkurrerar med låglöneländer, utan det har varit genom konkurrenskraftiga priser på bland annat elektricitet.Vi lever nu i en globalisering som innehåller väldigt stora utmaningar för vår överlevnad. Det handlar om globaliseringen och den demografiska utmaningen. Därför är det nu helt centralt att vi också får en bred uppgörelse runt energipolitiken. Vi har det runt pensionsfrågan - flera talare var inne på det i debatten före den här energidebatten. Där har vi en bred blocköverskridande överenskommelse.Jag tyckte att jag hörde lite grann av historiens vingslag när jag slog upp och läste min gode vän uttalande om att det kanske är dags att också öppna för att titta på energifrågan.Jag nämnde att har gjort en överenskommelse. Vi har enats om en överenskommelse som bygger på många positiva saker - jag ska inte gå in på dem , fru talman. Men ändå räcker inte detta. Investeringarna i elintensiva verksamheter blir inte av. Investeringar i ny elproduktion blir inte av, som vi skulle behöva, för att det inte finns tillräckligt brett parlamentariskt stöd för en sådan politik. Man kan inte ha kast i politiken mellan olika mandatperioder om man ska göra så långsiktiga och så stora investeringar som behövs för att långsiktigt säkra förädlingen av våra råvaror, som är en oerhört viktig del av vår välfärdsproduktion.Därför blev jag väldigt glad när jag läste den här artikeln - flera har varit inne på den. Jag vill bara säga till och till Socialdemokraterna: på det här! Kärnkraftsfrågan har nästan något av en religiös dimension. Det kan vara bra med religion - absolut. Det finns många exempel på det. Det kan också vara mindre bra. Det finns exempel även på detta.Jag tror att det i en sådan här fråga gäller att försöka se på fakta. Jag har omprövat min hållning till det här. Jag tror att samma grundvärderingar som ledde mig till att vara emot kärnkraften nu leder mig till att tycka att detta har utvecklats på ett sätt som gör att det är en del som är rimlig att ha i en energimix i ett land med en sådan struktur som vi har.Jag vill bara uppmuntra och att fundera på det här. Jag vågar säga att vi i är intresserade av att föra konstruktiva samtal runt detta, för det skulle nämligen vara en oerhört stor förbättring av de långsiktiga förutsättningarna för att utveckla svensk välfärd också in om vi skulle kunna enas om detta.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till propositionen och avslag på motionerna. (Applåder)I detta anförande instämde (KD). Jag måste tacka för genomgången av kärnkraftshistorien. En del av det stämmer mycket väl, tror jag. Jag var själv inte så aktiv i början när det var kärnkraftsomröstning, men det är i alla fall intressant att höra historien.Mats beskrev hur nöjd han var med energiöverenskommelsen och pratade om de tre benen. Då vill jag ta upp det här med konkurrenskraften. Jag funderar på elmarknaden. Vad säger om den ? Fungerar den bra?I vårt betänkande står det: Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser.Är det så , ?Nästa fråga gäller . Hur ska styras framöver? Ägaransvaret ligger på och energipolitiken ligger på . Vad innebär det? Är en tanke med förändringen att man tänker sälja delar av eller hela ? Elmarknaden är någonting som vi ägnar oss mycket åt i näringsutskottet och som regeringen också ägnar sig mycket åt. Det var en tidigare regering som började med avregleringen av elmarknaden - en regering som säkert kommer ihåg.Elmarknaden kan absolut fungera bättre. Därför är det viktigt att vi fortsätter med reformer på området och att , och vi alla bidrar till den processen.När det gäller tror jag att det är en klok politik som också en socialdemokratisk regering började med, nämligen att bolagsstyrning är en sak - hur själva bolaget styrs - medan politiken och i det här fallet energipolitiken mycket väl kan ligga på ett annat departement. Det finns ingen motsättning i detta. Elmarknaden är viktig. Precis som säger ägnar vi oss en hel del åt den. Avregleringen av den gjordes som sagt var av en socialdemokratisk regering. Sedan kan man fundera på om avregleringen blev så bra som den kunde bli. Jag tror att det finns mycket att göra när det gäller elmarknaden. Vi är överens om att den måste fungera bättre.Till sist: Hur ser på ? Ska staten ha kvar eller ska man sälja det? Min uppfattning är att svenska folket skall äga vattenkraften i för evärdlig tid - punkt. Den ska icke säljas till någon annan.Vem som sedan är operatör av detta kan man alltid diskutera, men vattenkraftstillgångarna bör tillförsäkras svenska folket. De bör inte vara till salu.Vattenfall har verksamheter i många länder. Man kan alltid diskutera vad en optimal bolagsstruktur är. är någonting som kan användas till olika saker. är det framför allt en sedelpress för svenska staten. Enligt min uppfattning kan den bli ännu effektivare. Det finns goda möjligheter att utveckla företaget ännu mer så att vi som skattebetalare får en ännu större avkastning; det är alldeles uppenbart. Men staten bör absolut ha ett majoritetsägande. Tänka sig att och jag har stått på samma barrikad ! Det börjar bli . Vi borde kanske avvecklas båda två i takt med kärnkraften så småningom.Jag ska ta upp frågan om . I det nya ägardirektiv som regeringen har tagit fram står det så här, fritt återgivet: ska vara ett av de ledande kraftbolagen i i klimatomställningen.Jag funderar lite grann över hur ser på planer i . Man har beslutat att utöka brunkolsbrytningen i två fält och att öppna en ny gruva. Man planerar också att öppna ytterligare två. Rimmar det med regeringens politik när det gäller förnybar energi och den ägarstrategi som regeringen har för ? Jag står bakom de ägardirektiv som finns som regeringen har gett . Det är alldeles uppenbart.Tysk energipolitik skiljer sig markant från den svenska. Det gäller också det tyska folkets syn på olika energislag. De är så emot kärnkraft, och det är kärnkraftspolitik som är den verkligt heta politiska frågan i . Man kedjar fast sig vid järnvägsspåren för att inte släppa fram transporterna med utbränt bränsle. Det är det tyska folkets uttryck för sin syn på energipolitiken.Ett svenskt företag som arbetar i ett annat land ska följa de statliga ägardirektiv som finns från ägaren, den svenska staten. Det ska också följa den energipolitik som befolkningarna i de aktuella länderna har lagt fast. Det är de två styråror som bolaget har att rätta sig efter. Det var inte riktigt svar på min fråga. Den gällde hur regeringen ser på strategi i . Det är regeringen som via ägardirektiv styr . Den har sagt att ska vara en av de ledande i klimatomställningen i Europa.Hur rimmar detta faktum med de planer som har för brunkolsbrytning i ? Ligger det i linje med regeringens politik?Jag är inte så intresserad av tysk energipolitik, utan jag är intresserad av regeringens syn på ägande av . Problemet för , och faktiskt även för mig, är att vi inte vet vad som skulle hända med energiomställningen om överlämnade verksamheterna till något mindre nogräknat företag som skulle sköta dem i . De kommer att finnas kvar.Vattenfall är ett statligt ägt och ansvarigt bolag som enligt min uppfattning driver sådana här processer med bästa möjliga kommersiellt tillgängliga teknik. Det vet vi inte om någon annan operatör skulle göra.Därför tycker jag att i mitt svar låg också svar på frågor. Min uppfattning är att man ska följa de statliga ägardirektiv som finns i , och man ska följa den energipolitik som i det här fallet den tyska befolkningen har röstat fram. Det är lite kyligt härinne . Det kanske är en del av något energieffektiviseringsprogram, eller så är det bara jag som börjar bli förkyld.Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag.I har vi varit ganska duktiga på att kombinera ekonomisk tillväxt med en långsiktigt hållbar utveckling. Under alliansregeringen har detta blivit allt tydligare. Inte minst gäller det energiområdet.Det handlar inte om att prioritera antingen ekonomisk tillväxt eller ett långsiktigt hållbart samhälle. Båda delar krävs, och de måste gå hand i hand. Det enda sättet vi kan vara säkra på att vi också har råd att vidta vissa miljömässigt kloka åtgärder är genom att säkerställa goda ekonomiska förutsättningar.Därför är balans ett nyckelord. Det handlar om balans mellan olika energislag, balans mellan olika intressen och målkonflikter men också balans i vår syn på vilka krav som är rimliga att ställa, vilka kostnader kraven tillåts medföra och hur som krävs för att nå dit vi vill.För den som saknar känsla för balans blir överbudspolitiken ett naturligt sätt att jobba. Den som saknar känsla för balans frestas alltid att kräva lite extra - lite mer pengar, lite hårdare krav eller lite tuffare tidsplaner. Men i längden är detta ohållbart. Den som alltid kräver lite mer står för en politik som i längden inte är hållbar. Överbudspolitik är helt enkelt inte långsiktigt hållbar.Alliansregeringen står för en välbalanserad politik där flera viktiga aspekter vägs samman till en bra helhet och där vi undviker extremer. Det har redan talats mycket om energiproduktionen i vårt land. Jag tänkte inte bre ut mig så mycket om den, men det är förstås viktigt att poängtera att alliansregeringen står för en bra mix av olika energislag - vattenkraft, kärnkraft och förnybart. Alla tre behövs, och alla tre får plats.Även när vi talar energieffektivisering står regeringen för en väl avvägd och balanserad inriktning där vi har rimliga mål som är möjliga att nå. Vi har ett mål som fastställdes av som säger att den tillförda energin per bnp-enhet ska minskas . Målet omfattar samtliga samhällssektorer. Det gäller omvandling, förädling, distribution och slutlig användning.Generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energiskatt, koldioxidskatt och utsläppshandel ger incitament till energieffektivisering genom prissignaler. Inom vissa sektorer och delsektorer fungerar dock dessa prissignaler sämre av olika skäl. Därför behövs kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder till exempel genom reglering och produktkrav för energirelaterade produkter. Även finansiella stöd används för att främja energieffektivisering.I propositionen redovisades även ett särskilt femårigt program för energieffektivisering som bland annat omfattade förstärkt regionalt och lokalt energiarbete, förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling etcetera samt införande av ett stödsystem med energikartläggningscheckar.När det gäller PFE, programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri, konstateras att det har lett till en total energieffektivisering på i de 97 företag som lämnat slutredovisning. Därför föreslås det här programmet fortsätta med samma inriktning.Utöver industri och företag generellt har naturligtvis även hushåll och enskilda konsumenter en viktig roll för att nå minskad energiförbrukning och ökad effektivitet.På en väl fungerande elmarknad är det nödvändigt och bra att kunderna får större möjlighet att planera och minska sin konsumtion av el när så är möjligt. Aktuell information om elpriser och förbrukning är därför ett viktigt instrument för att elkonsumenten ska få den här möjligheten.Regeringen har gett ett uppdrag åt att utreda frågor som rör smarta mätare och införande av timmätning för alla elkunder. har kommit och där föreslås just att den här timmätningen ska införas för alla kunder som har en förbrukning över . Den här rapporten är utsänd på remiss. Regeringen avser därför att bereda frågan vidare. Vi får väl anledning att diskutera det här mer i kammaren senare.En annan viktig fråga som också är aktuell på samma sätt gäller möjligheten för elkonsumenter som är mikroelproducenter, som alltså har egen vindkraft eller annan elproduktion, att få ersättning för eventuell överskottsproduktion. har även haft i uppdrag att utreda den frågan och har återkommit med sin rapport . Här finns ett förslag om att införa så kallad nettodebitering i . Den rapporten är också på remiss, och vi återkommer säkert till den här längre fram.Fru talman! Jag nämnde inledningsvis att jag menar att det här med balans är ett nyckelord på energiområdet såväl som på många andra områden. Ett problem när det gäller vår elförsörjning är ju att vi tyvärr saknar balans mellan landets olika delar när det gäller tillgång och efterfrågan på el. I landets norra delar är tillgången förhållandevis god. I söder, där efterfrågan är större, har vi dock ett påtagligt underskott, inte minst till följd av stängningen av . Detta skapar i sin tur nya problem. När delas in i fyra prisområden efter krav från får det till effekt att konsumenterna i kan tvingas betala mer för sin el än konsumenter i norr. Där syns den direkta kopplingen mellan avvecklad kärnkraft och höga elpriser.Ett sätt att försöka råda bot på den här obalansen är att bygga ut och förbättra kraftnäten i landet. Efter en period med fokus på förvaltning och låga investeringskostnader har successivt gått in en fas med omfattande om- och nybyggnation. Investeringsbudgeten är mer än tio gånger större än investeringsbudgeten . För hela handlar det om mycket stora investeringar, totalt varav drygt 3,2 miljarder avser 2011.Ett av de viktigaste projekten är den så kallade sydvästlänken som består av en ny 400-kilovoltsförbindelse mellan och och mellan och södra . När sydvästlänken är färdigbyggd, troligen 2015, bidrar den till att skapa bättre balans i det och minska effekterna av prisområdesindelningen.Fru talman! Alliansregeringen står för en välbalanserad politik som här uttrycks i en väl avvägd budget. Olika angelägenheter vägs samman på ett klokt sätt och balanseras mot varandra. Utskottet har valt att ställa sig bakom denna budget, och det hoppas jag att även i sin helhet gör. Jag ser att folk börjar bli lite trötta. Det alltid spännande att komma in så här på sluttampen.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag.Att öka andelen förnybar energi är en nyckel till att nå framgång i klimatfrågan. På det nationella planet innebär alliansregeringens energiuppgörelse under den förra mandatperioden att vi bröt årtionden av politiska låsningar i energifrågan. När vi beslutade det här var jag personligen inte helt övertygad. Jag har inombords haft ett gediget kärnkraftsmotstånd , men när jag sedan fick veta vad vi vann på det hela kände jag att det här har lett till stora, gröna energisatsningar som jag tror att vi inte hade nått annars. har mest ambitiösa klimatmål. Det är jag stolt över att kunna stå här och säga i dag.En central del i överenskommelsen är att vi bygger ut den förnybara energin som ett tredje ben, som flera har varit inne på . Det gör att vi successivt minskar beroendet av vattenkraft och kärnkraft som vi ökar försörjningstryggheten och får in fler aktörer på elmarknaden.Elcertifikatssystemet har visat sig vara ett väldigt bra system. Det har varit väldigt effektivt när det gäller att öka den gröna elproduktionen. Jag har läst en del av era förslag, bland annat och förslag. Ni föreslår ett fastprissystem som skulle ersätta elcertifikaten. Jag skulle vilja att ni förklarar för mig vad det egentligen är för skillnad. Vi har ju nått ganska långt med elcertifikaten. Vad jag förstår var med på detta från början, men ni ändrade er sedan. Det enda som oroar mig är att vi har ett väl fungerande system med elcertifikat som ni vill byta ut mot ett annat, och som fler har nämnt behöver vi långsiktiga spelregler för att vi ska få folk att vilja investera i det förnybara.Det är tydligt att den svenska modellen med elcertifikatssystem är en gångbar, stabil och kostnadseffektiv väg till utbyggnad av den förnybara energin.För inte så länge sedan undertecknades ett gemensamt avtal mellan och när det gäller just elcertifikat. Det är också ett viktigt steg i utvecklingen av den nordiska el- och energimarknaden. Propositionen är planerad att komma . Vi hoppas att detta ska träda i kraft i januari 2012.Genom en gemensam elcertifikatsmarknad kan vi faktiskt få in fler aktörer på marknaden. Då får man en ökad trygghet i energiförsörjningen, och den förnybara energin byggs ut. Då minskar också beroendet av icke-förnybara energikällor. Jag tror att en internationell elcertifikatsmarknad skapar en bättre förutsättning att hålla nere konsumenternas kostnader för en ökad förnybar elproduktion.