bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Att varje elev ska få en lika bra utbildning oavsett vilken skola eleven går i är ett krav som vi inte kan tumma på.Förra veckan presenterades den internationella PISA-undersökningen om tillståndet i skolan i ett trettiotal av världens länder. Undersökningen visar att den svenska skolan har halkat efter jämfört och har blivit sämre när det gäller elevens kunskaper i matematik, naturkunskap och läsförståelse. Den visar också att likvärdigheten i skolan försämrats, det vill säga att skillnaden i resultat ökar mellan de skolor som har bäst resultat och de skolor som har sämst resultat.Utbildningsministern viftar bort denna mycket oroande utveckling och skyller detta fullt ut på tidigare regeringar. Han vill i stället ha på sig för att göra något åt sin skolpolitik. Jag förvånas över denna inställning när vi har fått rapporter om att skolsystem i andra länder behöver tre till på sig för att förbättra sin utbildningspolitik.Skolministerns budskap innebär att vi varken under denna, nästa eller ens nästnästa mandatperiod kan ställa krav på att våra skolelever ska prestera bättre. Detta är att fly sitt ansvar.En annan viktig fråga är den begynnande segregationen. Den måste tas på allvar. Regeringen måste agera för att göra något åt denna fråga, inte skjuta problemen framför sig.Sverige behöver ett modernt utvärderingssystem i skolan som ger eleverna kunskap om hur de ligger till gentemot kunskapsmålen och som motiverar dem att arbeta och få bättre resultat. Vi säger att skriftliga omdömen är ett verktyg för att nå dit. föreslår därför elevutvärdering som motiverar eleverna och som stöder lärandet. Skriftliga omdömen formaliserar dagens utvecklingssamtal och ger tydlig information om var eleverna befinner sig och vad de behöver arbeta med.Där betyg nöjer sig med att mäta vad som har varit är skriftliga omdömen framåtsyftande. Där betyg nöjer sig med att vara ett mätinstrument är skriftliga omdömen ett sätt att stödja och stärka elevens lärande.Högskolan har byggts ut kraftigt. har antalet studieplatser fördubblats, vilket är positivt. stöder utbyggnaden av högskolan som en väg att garantera en högt utbildad befolkning. Utbyggnaden har dock inte följts åt av tillräckliga resurser per studieplats. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi är resursbristen tydlig. Vi har fler studenter per lärare, och antalet lärarledda timmar är alltför få.Att en student bara har enstaka timmar lärarledd undervisning på en heltidsutbildning är inte ovanligt . På schemalägger man, enligt professor , lärarlösa heldagsseminarier med anledning av en undermålig finansiering. Är det här den nya högskolepedagogiken som ska leda in ? Är blind leder blind Alliansens nya högskolepolitik?Miljöpartiet avsätter tillsammans med Socialdemokraterna och 400 miljoner mer än regeringen till högskolan. Merparten går till reformer för ökad kvalitet.Många av våra andra satsningar nämnde i sitt anförande, så jag behöver inte upprepa dem. Det är kul att vi är några fler som diskuterar utbildningspolitik än vi var under den allmänpolitiska debatten. Det är definitivt ett steg framåt.Redan under den allmänpolitiska debatten konstaterade jag att det går utför med svensk skola. På denna punkt instämmer jag med föregående talare i dagens debatt. Det går i själva verket snabbt utför, vilket flera undersökningar visar. Det är en förändring som har pågått . Kräftgången fortsätter, vilket är extremt allvarligt eftersom grunden för ett välmående och väl fungerande samhälle är en väl fungerande skola.För ett par veckor sedan kom , vilket också föregående talare påpekat, som visar att svenska elever räknar allt sämre och att nästan var femte niondeklassare inte klarar målen i matematik. Nedgången gäller både flickor och pojkar. Utmärkande är dock de stora skillnaderna mellan elever med svensk och utländsk bakgrund. Bland eleverna med utländsk bakgrund klarar var fjärde pojke och flicka inte målen.Vi kunde i läsa att i de svenska grundskolor som når lägst resultat går mer än var fjärde elev ut skolan utan att vara behöriga att söka till gymnasiet. Tittar vi på rikssnittet för de kommunala skolorna ser vi att omkring var tionde elev är obehörig. Andelen skolor som inte når upp till 75-procentsgränsen har stigit stadigt . Då var det 34 skolor; är det 107 skolor. Flertalet av dessa skolor finns i våra storstadsregioner och förorter. I i var av avgångseleverna behöriga att söka till gymnasiet. Det innebär att över två tredjedelar av eleverna på den skolan hamnade utanför. Jag menar att det mångkulturella samhällets misslyckande därmed är totalt.Även den senaste visar än en gång att det går utför med resultatet i svensk skola. Åter har kunskaperna i matematik och naturkunskap försämrats. Även resultaten i läsförståelse har försämrats. Det är oroväckande eftersom vi där har legat relativt högt . Vad som också framkommer i är att det är stora skillnader mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund. Av infödda elever är det som inte når upp till en grundläggande läsnivå. Av elever med utländsk bakgrund som är födda i är det som inte når upp till en grundläggande läsnivå. Av elever med utländsk bakgrund som är födda utomlands är det , alltså varannan elev, som inte når upp till den grundläggande läsnivån.Vad är det om inte ett totalt misslyckande för sjuklövern? Vad är det om inte ett totalt misslyckande för svensk skola? Vad är det om inte ett totalt misslyckande för svensk invandrings- och integrationspolitik?Båda de föregående talarna tog upp denna och förfasade sig över den. Det är bra, men man glömmer att skulden ligger hos de egna partierna.Vid en fråga till valde han att hånfullt vifta bort den misslyckade invandrings- och integrationspolitikens betydelse för de allt sämre resultaten. Det visar på bristande förståelse. Det är beklagligt att inte är här så att jag kunde ställa frågorna till honom och fortsätta debatten.Det finns naturligtvis många andra förklaringar till att det ser ut som det gör, en rad andra förklaringar till att svensk skola har blivit sämre. Jag vill än en gång peka på kommunaliseringen av den svenska skolan. Jag menar att det är en stor bov i dramat. Skolan har blivit alltmer segregerad, den har blivit alltmer ojämlik med stora kommunala och regionala skillnader. Vi menar att ett återförstatligande av den svenska skolan är nödvändigt om vi vill ha en likvärdig och rättvis skola.Den senaste rapporten från visar att har mindre undervisningstid än övriga länder som ingår i studien och mer tid för individuellt arbete, vilket påverkar resultaten. Det är tydligt att eleverna behöver fler lärarledda lektioner av behöriga och kompetenta lärare i de aktuella ämnena. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och är studiemotiverade kan de här studiemetoderna fungera. Dagens skola missgynnar studiesvaga elever eftersom det ofta är de som behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera.Ett annat problem är den allt stökigare och våldsammare skolmiljön. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap är ett stort problem i skolan . Det är något vi måste ta tag i med kraft. Vi sverigedemokrater vill försöka åtgärda det genom att avsätta i en antimobbningskampanj.För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna och för att avlasta lärarkåren som tvingas ägna alltför mycket tid åt annat än ren kunskapsförmedling vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan, inte minst fler skolsköterskor och kuratorer. För det ändamålet avsätter vi 500 miljoner kronor.För att man ska kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda kunskaper i svenska språket. Vi menar att skolorna bör förstärka undervisningen i svenska, naturligtvis med särskilt fokus på de elever som har svagare kunskaper i svenska. För det ändamålet avsätter vi 200 miljoner kronor.När det gäller högre studier väljer vi att öka anslagen till läkarutbildningen med för att komma till rätta med den latenta bristen på läkare. efterfrågar vi en allmän effektivisering av högskolorna i syfte att de i tydligare grad ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Matchning är extremt viktigt. Som ett led i vår strävan att skapa en bättre matchning mellan arbetare och arbetstillfällen vill vi stärka och effektivisera studievägledningen i såväl och gymnasieskolan som på komvux. För det skjuter vi till 200 miljoner kronor.Sveriges högskolors och universitets forskningsverksamhet är oerhört viktig för att landet ska kunna upprätthålla och återskapa särskild spetskompetens. Det är nödvändigt för innovationer och ny kunskap. Vi vill att ska vara en framträdande kunskapsnation och utökar därför anslagen till forskning inom högskolorna och universiteten med under perioden.Sammanlagt satsar extra på utbildningsinsatser. Jag menar att det är mycket tydligt att behöver skol- och utbildningspolitik.Jag vill avslutningsvis kommentera något av det som som var första talare här sade. Jag instämmer när du säger att vi inte kommer runt verkligheten i klassrummet. Jag menar att vi inte heller kommer bort från verkligheten i samhället, och vi kommer inte bort från att skolan är en spegel av samhället. Om vi över huvud taget ska komma till rätta med de problem som finns i skolan och som är växande måste vi komma till rätta med de problem som finns i vårt samhälle. Det är ett viktigt påpekande. Den svenska skolan står inför avgörande vägval. Stora och nödvändiga förändringar sker . De är stora - inte sedan folkskolan infördes har skolan förändrats mer. De är nödvändiga eftersom det är nödvändigt att vända den negativa kunskapsutveckling som tydliggjordes i senaste PISA-undersökningen. Att så många som av eleverna har svårt att läsa och tillgodogöra sig text är katastrofalt och oacceptabelt. Tyvärr var PISA-undersökningen ingen överraskning. Vi moderater och övriga inom Alliansen har varnat för denna utveckling . Jag vill påminna kammaren om att vi sade detta långt innan vi vann valet . Kritiken från skolvärlden och den dåvarande majoriteten - den nuvarande oppositionen - var hård. De sade att vi svartmålade skolan. De sade att det mesta var bra och att inga stora förändringar behövdes. Jag känner ingen glädje i att säga: Vad var det vi sade. Däremot känner jag tillförsikt i att vi inom Alliansen har en politik för att vända utvecklingen. Jag välkomnar att Socialdemokraterna numera tycks dela vår syn på tillståndet i skolan.Om det finns något positivt med PISA-undersökningen är det att allt fler nu inser betydelsen av regeringens kursomläggning när det gäller skolan. Positivt är också att de som förespråkat en pedagogik där läraren skulle ta ett steg tillbaka, där läraren enbart skulle vara handledare, där lärarna inte var så viktiga och där lärarnas sakkunskap förringades är tysta. PISA-undersökningen är väldigt explicit. En del av förklaringen är att eleverna har gjort för mycket arbete på egen hand och att det har varit för lite lärarledd undervisning.Herr talman! Det handlade inte om att det saknades resurser utan det var till största delen fråga om felaktig pedagogik. Vi inom Alliansen är tydliga: Det är dags att låta lärarna vara lärare. Vi stärker nu lärarrollen på flera plan. Vi har skapat tydligare regler för att återge lärarna auktoritet och kontroll i klassrummet. Vi fortsätter med fortbildningen genom Lärarlyftet. Vi inför en ny lärarutbildning, och vi inför också en lärarlegitimation för att stärka lärarnas status.Vi kommer att göra allt för att locka de bästa studenterna till att bli lärare. En informationskampanj om den nya lärarutbildningen börjar . Liknande satsningar har gjorts i med gott resultat. Regeringen skapar nu fler vägar till utveckling och karriär för lärarna. En möjlig väg ska vara att bli lektor, en annan ska självklart vara att det ska löna sig att vara en duktig lärare. Jag hoppas och tror att kommunerna börjar inse vikten av bra lärare och via individuell lönesättning sätter en lön som kan attrahera de bästa studenterna. Bra lärare är nämligen en förutsättning för bra elever. Det handlar om att ge lärarna en bra och kvalitativ utbildning, och det handlar om att låta lärare och rektorer vara pedagogiska ledare. Undersökning efter undersökning från forskningen, från SKL och från visar att framgångsrika skolor har gemensamma nämnare. Bland annat visar de på vikten av att lärare och rektorer är auktoriteter, att de är pedagogiska ledare och att de ser varje elev och genomför kontinuerliga kunskapskontroller och ger eleverna positiv feedback. Dessa egenskaper är konstigt nog ganska snarlika regeringens utbildningspolitik. Vi börjar tidigt, för det är redan i förskolan som grunden till senare framgångar läggs. Lyckas vi lägga en bra grund för språk redan i förskolan underlättar det för barnen att senare lära sig matematik och tänka abstrakt. Förskollärarna får nu tydligare ansvar, målen i läroplanen har klarlagts och kompletterats, och vi höjer därmed ambitionen för barns lärande. uttalande är fortfarande lika aktuellt. Han sade: Lika lite som det går att lära sig att hoppa höjdhopp utan ribba, lika lite går det att veta om en elev når kunskapsmålen utan kunskapsuppföljning. Att veta om den enskilda eleven hänger med i klasskamraternas kunskapsinhämtning är A och O för att vi ska få alla elever att nå betyget Godkänd. Därför behövs det fler och tidigare kunskapskontroller. Regeringen har infört och inför fler nationella prov. Kontinuerlig uppföljning och utvärdering är nödvändiga för att vi ska veta om den enskilda eleven behöver mer stöd. Det finns inget mer elakt än att låta studiesvaga elever gå osedda genom skolan. De nationella proven ger också lärarna fler redskap i undervisningen och skapar förutsättningar för nationell likvärdighet och rättvis betygssättning. Ett nytt betygssystem är nu klart och har funnit stöd i utskottet. Jag vill också tacka Socialdemokraterna för det ansvarstagande som de visade i utskottet. En bred överenskommelse gynnar skolan, eleverna och lärarna. får vi fler steg utformade som professionen önskat och tagit fram. Dessutom införs betyg i tidigare årskurser så att eleverna ska känna att det finns tid och möjlighet att rätta till eventuella misstag. Kunskapskontrollerna förbereder eleverna för den nya gymnasieskolan som införs nästa läsår. En modern gymnasieskola har olika vägar till kunskap. Det blir en modern lärlingsutbildning, ökad kvalitet på yrkesprogrammen och nya teoretiska program. Vi avskaffar dagens skola som tvingar alla elever att vandra samma väg med det förödande resultatet på över 30 000 avhopp . De nästkommande åren blir avgörande för om vi ska lyckas vända utvecklingen i skolan. Jag är övertygad om att våra reformer är rätt väg att gå. Men vad har den rödgröna oppositionen i sin alternativa budget? Det som stör mig mest är förslaget, eller rättare sagt reformambitionen, avseende rätten till 30 timmars förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga. Det är en reform som kostar 3 miljarder . Visserligen är ett förhållandevis rikt land, men att lägga 3 miljarder på att ta hand om barn till föräldrar som delvis själva har valt att vara hemma verkar helt vansinnigt. Motiveringen som framförde i gör det ännu värre. Hon sade nämligen att barn inte ska straffas för att deras föräldrar är hemma. Jag anser inte att dessa barn straffas. Jag gratulerar dem i stället. Sådan är skillnaden mellan våra ideologier.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på alla motioner. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M). Jag hade framför allt tänkt ägna min replik till frågan om lärarna eftersom jag tycker att det är den stora frågan. Jag tycker att det är lite obegripligt att talar så varmt om lärarna och röstar emot det förslag som ligger på bord om att underlätta för lärarna att få en bättre arbetsmiljö och kunna utmana och se varje enskilt barn på ett annat sätt.Det hänvisades till forskning här tidigare. Forskningen visar ju att inte minst mindre barngrupper har en väldigt stor betydelse för de minsta barnen. Det gäller framför allt två grupper, nämligen de barn som kommer från familjeförhållanden där det inte finns studietradition och de elever som har utländsk bakgrund. Det är just i de grupperna som vi ser att kunskapsresultaten faller. Lyssnar man på forskning borde man inse att det här förslaget från oppositionen är bra både för eleverna och för de lärare som behöver en dräglig tillvaro.Jag kom av mig lite grann eftersom jag fick en fråga om förskolan på slutet. Den belyser på något sätt varför kanske inte riktigt förstår att en växande segregation sänker kunskapsresultaten. Det har visat. Vi skulle kunna ha en lång debatt här om att regeringens politik drar isär samhället och att det också påverkar skolornas utveckling. har vi hamnat i en situation där vi föreslår att barn har rätt till mer förskola. Det betyder mest för de barn som bor i de bostadsområden där språkutvecklingen inte är så bra. Det betyder mest för de barn som kommer från förhållanden där det inte är naturligt att läsa på svenska. Jag förstår inte, . Ser inte du att förskolan i första hand är till för barnens kunskapsutveckling och inte för föräldrarna? Förskolan är viktig, och i har vi en väldigt bra förskola. Men om man som förälder ska vara föräldraledig för att vara hemma och ta hand om sina barn blir det en mycket märklig situation om man som man är föräldraledig ska ha barnen på förskolan. Jag tycker att det är huvudlöst. De samlade resurserna må vara stora eller små, men de är alltid begränsade. Politik är inte bara att vilja, som ni socialdemokrater brukar säga, utan politik är i allra högsta grad att prioritera mellan olika förslag.Visst vet vi att mindre barngrupper är betydelsefullt för kunskapsutvecklingen hos de mindre barnen, men vi tycker att det är att prioritera helt fel att ta så mycket som 3 miljarder för att skapa en förskola dit barn som har sina föräldrar hemma ska kunna gå. Vi skulle mycket hellre lägga dessa 3 miljarder på någonting annat. Jag tycker att , precis som , har fel.Sedan är frågan var man ska bestämma hur stora barngrupperna ska vara. Är det vi här som är bäst skickade att bestämma att i ska de vara si eller så stora eller i min kommun, , ska de vara si eller så stora? Jag tror inte på det. Jag vet, inte minst genom min egen lärarutbildning, att det är skillnad på barn och barn. kan grupperna vara större, och ibland måste de vara mindre. Vi ska ge professionen möjlighet att bestämma detta och fördela resurserna på ett bra sätt. Jag tror fortfarande att missar poängen med förskolan för barnen och deras kunskapsutveckling. Barn till arbetslösa, som tyvärr är väldigt många i , befinner sig i ganska utsatta bostadsområden. Vi vet också att språkutvecklingen inte är tillräckligt bra i en del av de här bostadsområdena. Vi har sett exempel på språkförskolor som har gett väldigt bra resultat för hela kunskapsutvecklingen i skolan. Här handlar det om en reform som ger barn till just arbetslösa möjlighet till mer pedagogisk verksamhet. Det är en rättighet, inte ett tvång, att vara på förskolan. Det handlar om rätten att kunna gå i förskolan genom en reform som pekar ut just de grupper som har störst behov av språkutveckling och störst behov av en pedagogisk förskola som hjälper dem. Att och den borgerliga alliansen inte ser den betydelse det kan ha för språkutvecklingen och för utvecklingen i skolan är beklagligt, men det säger också någonting om varför man har valt att införa vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng som drar resurser från den pedagogiska förskolan.Jag tycker att man prioriterar ned förskolan. Jag tycker att det är allvarligt att den borgerliga regeringen inte vågar stå upp för en svensk förskola som ger alla barn rätt till utveckling och utbildning.Vi har inte föreslagit att ska bestämma exakt hur stora barngrupperna ska vara i skolan. Vi har föreslagit att vi i ska öronmärka pengar för att kommunerna ska kunna anställa fler lärare för att kunna minska barngrupperna. Det är så brukar göra, men det är tydligt att den borgerliga alliansen har en helt annan prioritering av resurserna.Man sänker hellre skatterna än prioriterar att anställa fler lärare som gör det möjligt för lärarna att utmana och se varje enskild elev och som ger mer tid för undervisning och mindre tid för administration. När jag träffar många lärare ute i skolor får jag höra att de skulle vilja ha den utvecklingen. Det väljer ni bort i ert budgetalternativ. Jag tycker att det är tråkigt. Jag tror att det här är en av beståndsdelarna i det kvalitetslyft för svensk skola som vi så väl behöver just . Det är mycket den svenska skolan behöver just , men att det skulle vara öronmärkta pengar tror inte jag. Jag tror mycket på kommunernas självbestämmande, och om vi går in och börjar styra för mycket från kommer vi att få en bred opposition bland våra kommunpolitiker. Vi tror nämligen att de som är nära verksamheten också är bäst på att bestämma.Det talas mycket och ofta från Socialdemokraternas sida om att vi sänker skatten. Om man lyssnar på de ledande företrädarna för Socialdemokraterna verkar det, herr talman, som om Socialdemokraterna tycker att det är en bra idé att sänka skatten. Vi är tydligen inte längre särskilt oense om det heller.Vad gäller resultatet i kommuner och landsting kan vi konstatera att SKL beräknar att det blir 29 miljarder över . beräknar SKL att det blir 11 miljarder över. Pengar verkar inte vara det största problemet i kommunerna just , och man kan därför undra varför kommunerna inte lägger mer pengar på skolan än de gör.Jag skulle ha tagit tillfället i akt och frågat varför Socialdemokraterna avvisar den blygsamma summan på 15 miljoner till entreprenörskap i skolan. Det var dumt av mig att inte ställa den frågan tidigare, för nu har inte möjlighet till ytterligare replik, men det blir säkert tillfälle att debattera den . Kanske någon av mina kamrater i Alliansen kan ta upp frågan om entreprenörskap i skolan, något som Socialdemokraterna tydligen inte alls är positiva till. Låt mig börja med en rättelse. I sitt anförande hävdade att den nuvarande oppositionen försvarade den förda politiken för fyra , innan Alliansen kom till makten. Jag vill rätta henne. Vi försvarade inte den politiken. Det gjorde varken eller . Det var Socialdemokraterna som styrde, och kritiken mot deras skolpolitik fanns både från oss och från de borgerliga partierna. Det borde känna till, och därför tyckte jag att en rättelse var på sin plats.Det andra som jag tycker är viktigt att säga är att Alliansen innehaft makten . I många länder kan man förbättra ett utbildningssystem på tre, fyra, . Det visar den senaste undersökningen från . Varför, , måste våra väljare vänta för att kunna utkräva ansvar av er? Det är nämligen vad utbildningsministern säger. Först kan vi få det bättre. Menar ni på allvar att medborgarna ska vänta innan de kan utkräva ansvar av er för er misslyckade skolpolitik? Det är min fråga. Jag vill gärna påminna och om att de under var väldigt lojala stödpartier till Socialdemokraterna. Vi hörde gång på gång hur budgeten gjordes upp, och de var alltid överens om den budgeten. Det är just i budgeten man hittar satsningar på lärarna, skolan och utbildningen, och det var de helt överens om. Om nu vill dra sig undan ansvaret tycker jag att det är lite senkommet och mycket beklagligt. Vi kommer definitivt inte att gå med på att det var så. Lojala stödpartier var de allt, och det måste väl även kunna erkänna.När det gäller att utkräva ansvar går det mycket bra. Jag står här och tar emot det vill rikta mot mig. måste vi komma ihåg, beträffande den PISA-undersökning som presenterades för oss , att de elever som den undersökningen visar resultaten för gick i femte klass när vi vann valet . Allt som hände före det kan knappast vi vara ansvariga för, men väl . Dessutom borde inse vilken tid det tar att vända en utveckling.Vi har en ny lärarutbildning som ska sjösättas .