bet · GY01SfU2 · 2010-12-02 00:00:00 — planeras vissa ändringar av utlänningsförfattningarna med anledning av beslut inom EU om möjligheter att överklaga bl.a. beslut om återreseförbud, viseringar och arbetstillstånd för högkvalificerad arbetskraft. Förändringarna i regelverken medför ökade förvaltningskostnader för bl.a. migrationsdomstolarna. Sammantaget innebär förändringarna att anslaget ökas med . Regeringen föreslår ett ramanslag på ca . Anslaget används för migrationsdomstolarnas, Migrationsöverdomstolens och Regeringsrättens kostnader för nämndemän och sakkunniga som anlitas i utlänningsärenden samt de klagandes resor till förhandlingar. Vidare finansieras från anslaget bl.a. ersättning till offentligt biträde och tolkar i utlänningsärenden. Regeringen bedömer att migrationsdomstolarna kommer att behöva avgöra färre asylmål än vad anslaget är dimensionerat för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med för att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 1:1 och med för att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden. Regeringen föreslår ett ramanslag på ca . Motioner utan anslagseffekt 2011 m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av asylprocessen med syfte att se till att domstolarna lever upp till reglerna om muntlig förhandling och att en migrationsdomstol inrättas i norra . m.fl. (V) begär i motion Sf368 yrkandena 4 och 6 en översyn av asylprocessen i syfte att se till att domstolarna bättre än lever upp till reglerna om muntlig förhandling och att det inrättas en migrationsdomstol för överklagandeärenden i norra . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning avseende anslagen 1:4 och 1:5 . Beträffande muntlig förhandling i migrationsmål konstaterar utskottet att de regler som gäller motsvarar dem som också gäller för domstolarnas handläggning av andra måltyper. Utgångspunkten är att förfarandet i domstolen är skriftligt, men att muntlig förhandling får hållas när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. Muntlig förhandling ska hållas om sökanden begär det samt förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det. har i sitt slutbetänkande (SOU 2009:56) gjort följande bedömning i frågan om muntlig förhandling. Möjligheten till muntlig förhandling har ökat öppenheten i processen. Andelen muntliga förhandlingar i asylmål har varit , men förhandlingsfrekvensen varierar mellan migrationsdomstolarna. Dessa variationer ryms inom den bedömning som domstolarna ska göra med beaktande av Regeringsrättens och Migrationsöverdomstolens praxis. Utredningen konstaterar att den som söker asyl i förhållandevis stor utsträckning ges tillfälle att själv muntligen lägga fram sin sak för domstolen jämfört med andra förvaltningsmål. Vad nu sagts innebär enligt utskottet att det saknas skäl att befara att migrationsdomstolarna inte skulle leva upp till de krav som lagen ställer vad gäller muntlig förhandling. Motionerna Sf394 yrkande 2 i denna del och Sf368 yrkande 4 avstyrks därför. Utskottet är inte berett att föreslå införandet av en migrationsdomstol i norra . Därmed avstyrks även motionerna Sf368 yrkande 6 och Sf394 yrkande 2 i denna del. 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om att migrationsdomstolarna bör utse offentliga biträden i utlänningsärenden. Jämför reservation 20 (MP, V). Anslaget används för kostnader för offentligt biträde och tolk i utlänningsärenden enligt utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll, dvs. avseende den del av processen som handläggs vid eller . Regeringen föreslår ett ramanslag på ca . Motioner utan anslagseffekt 2011 m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av asylprocessen med syfte att se till att förordnande av offentliga biträden flyttas från . Ett liknande yrkande finns i motion Sf368 yrkande 5 av m.fl. (V). I motion Sf341 av och (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att migrationsdomstolen bör utse offentligt biträde i utlänningsärenden. Motionärerna anser att det är klart olämpligt att ska utse det offentliga biträde som är verkets motpart i processen som verket ska godkänna biträdets kostnadsräkningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning . Offentligt biträde ska enligt 18 kap. 1 § utlänningslagen förordnas i ärenden om avvisning eller utvisning, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. har i ett delbetänkande Sekretess och offentliga biträden i utlänningsärenden (SOU 2008:65) gjort bedömningen att det finns både för- och nackdelar med att det är som utser offentliga biträden. Nackdelen är framför allt att verket blir sökandens motpart i domstolen vid ett överklagande. Om beslutanderätten överförs från till domstolarna eller någon annan myndighet än måste man dock räkna med att handläggningen av ärendena fördröjs med åtminstone per ärende. Det skulle framför allt innebära en olägenhet för de asylsökande men också en kostnadsökning. Att föra över beslutanderätten till någon annan myndighet eller till domstolarna bör därför enligt utredningen göras endast om det visar sig att handläggning inte kan förbättras i tillräcklig omfattning. Eftersom avser att genomföra en rad förbättringar när det gäller hantering av biträdesfrågor, t.ex. vad gäller rutiner för lämplighetsbedömning och anpassning av organisationen så att biträdesfrågorna bedöms på rätt nivå inom verket, anser utredningen att beslut om förordnande av offentligt biträde inte nu bör överföras från till någon annan myndighet. inledde ett projekt om offentliga biträden i utlänningsärenden med målet bl.a. att effektivisera användningen av offentliga biträden i asylprocessen för att på så sätt främja rättssäkerheten för de asylsökande. Bland annat har verket tydliggjort vilka kompetenskrav som verket ställer på de personer som förordnas som offentligt biträde, och rutiner har utarbetats för att inte förordna personer som verket bedömer som olämpliga. Av årsredovisningen framgår att projektet avslutades . Resultatet av projektets arbete och det fortsatta ansvaret för verkets arbete med offentliga biträden omhändertogs av en central organisation för offentliga biträden, som ska bevaka och följa upp praxis och vara ett stöd till verksamheten i frågor som rör offentliga biträden. Mot bakgrund av vad som anförts är något uttalande från sida om förordnande av offentligt biträde inte motiverat. Motionerna Sf394 yrkande 2 i denna del, Sf368 yrkande 5 och Sf341 yrkande 1 avstyrks därmed. 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning. Vidare avslår ett motionsyrkande om att resurserna för avvisningar och utvisningar ska användas för att förbättra flyktingmottagandet. Jämför reservation 21 (MP, V). Anslaget används för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av , polisen eller regeringen med stöd av utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll. Även kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. Regeringen föreslår att anslaget förstärks med 2011 eftersom fler personer antas återvända jämfört med bedömningen inför budgetpropositionen . Regeringen föreslår ett ramanslag på ca . Motion utan anslagseffekt 2011 I motion Sf240 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att verka för att de ökade resurser som används till utvisningar och avvisningar i stället går till ett förbättrat flyktingmottagande. Motionärerna motsätter sig att satsas på dyra utvisningar. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen vad gäller medelsanvisningen till anslaget 1:7. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till medelsanvisning . Utskottet avstyrker motion Sf240 yrkande 1. 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning. Vidare bemyndigas regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . Anslaget används för utbetalningar för projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska flyktingfonden och Europeiska återvändandefonden motsvarande EU:s finansiering av dessa program. Under anslaget finansieras även kvarvarande utbetalningar från Flyktingfonden II. har från EU-budgeten preliminärt tilldelats ca för flyktingfonden och återvändandefonden inom det finansiella ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av migrationsströmmar för perioden 20082013. Verksamheten inom flyktingfonden och återvändandefonden omfattar till viss del fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan därför medföra utgifter för kommande budgetår. Mot bakgrund härav vill regeringen fr.o.m. förändra principen för budgetering av fleråriga verksamheter med anslag på statsbudgeten. Regeringen föreslår därför att i stället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget. Förändringarna är enligt regeringen av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor. Av detta skäl föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . Regeringen föreslår ett ramanslag på ca . Utskottet tillstyrker regeringens förslag dels till medelsanvisning , dels till bemyndigande för regeringen att besluta om nämnda bidrag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslag under utgiftsområde 8 Migration, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt reservantens förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och motion 2010/11:Sf371 av och (båda SD) och bifaller delvis proposition 2010/11:1 utgiftsområde 8 punkt 2. Den hittillsvarande ansvarslösa invandringspolitiken måste ersättas med en ansvarsfull, human och samhällsvårdande invandringspolitik, som består av en kombination av en restriktiv invandringspolitik, en utökad flyktinghjälp i krisområdenas närhet och ett stärkande av den svenska kulturen samt en öppen svenskhet med krav på invandrares anpassning och assimilering till det svenska samhället. Asyl bör endast beviljas personer av två kategorier, nämligen dem som uppfyller kriterierna i () och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Vidare ska alla uppehållstillstånd som beviljas nytillkomna utlänningar vara tillfälliga. I övrigt bör asylsökande vid ankomsten noggrant informeras om svenska lagar och samhällsregler. Den som trots detta begår någon form av kriminell handling ska utvisas utan vidare prövning av ansökan. När det gäller ID-handlingar ska den asylsökande uppvisa handlingar som styrker identitet och nationalitet. Den som inte följer dessa anvisningar ska inte få sitt ärende prövat utan avvisas genast till det land han eller hon senast kom ifrån. har, vid en internationell jämförelse, mycket generösa regler för anhöriginvandring. För att minska anhöriginvandringen bör äkta makar och därmed jämställda personer få uppehållstillstånd om bägge parter är och äktenskapet inte har ingåtts under tvång. Vidare ska den härboende personen påta sig fullt försörjningsansvar för den anhörige och dessutom betala en engångssumma på ett prisbasbelopp, som ett bidrag till statens utgifter för svenskundervisning och övriga anpassningskostnader. Dessutom ska parets samlade anknytning till vara större än till något annat land. Detta gäller dock inte om den härboende personen är svensk medborgare eller har varit boende i landet . Slutligen ska bägge parter underteckna en anpassningsförklaring där de förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och att följa svenska lagar och regler. Dessa och andra regelskärpningar som mer utförligt redovisas i motion Fi231 kommer att minska asyl- och anhöriginvandringen med . I en situation präglad av massarbetslöshet och utanförskap bör den närmast oreglerade arbetskraftsinvandringen som införts slopas. För att möta arbetsmarknadens behov bör man i första hand satsa på matchning och kompetensutveckling av arbetslösa svenska medborgare. Rekrytering av särskild spjutspetskompetens som inte är möjlig att finna inom landets gränser bör kunna ske ifrån övriga västländer. I en eventuell framtida situation av allmän och långvarig brist på arbetskraft bör ett gästarbetarsystem införas baserat på tillfälliga arbetstillstånd. Såvitt gäller anslagen inom utgiftsområde 8 föreslås, i enlighet med motion Sf371 och jämfört med regeringens förslag, att anslaget 1:1 minskas med , att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader minskas med och att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder minskas med . Landinformation m.m., punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf389 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf341 av och (båda KD) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Sf387 av (C) och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 2 i denna del. Bedömningen av skyddsbehovet i har en framåtsyftande karaktär där risken för förföljelse vid ett eventuellt återvändande ska bedömas. För att kunna göra en sådan bedömning krävs det en god kunskap om situationen för hbt-personen i hans eller hennes hemland. Dessvärre är kunskapen om situationen i många länder starkt begränsad och insatser behöver därför göras för att förbättra landinformation. Landinformation m.m., punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Sf387 av (C) och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 2 i denna del, 2010/11:Sf341 av och (båda KD) yrkande 2 och 2010/11:Sf389 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2010/11:Sf341 av och (båda KD) yrkande 3. Vi anser att rättssäkerheten i asylprocessen måste förbättras. Det gäller t.ex. kvaliteten på landinformation och domstolarnas förståelse av denna information samt bristen på auktoriserade tolkar. Med hänsyn härtill anser vi att regeringen bör ta initiativ till en översyn av asylprocessen. Utbildning av personal, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf270 av m.fl. (MP) yrkande 1. Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning utgör grund för flyktingskap. Emellertid finns det rapporter som visar att motsägelsefulla riktlinjer och oklar vägledning får återverkningar bland enskilda handläggare vid prövningen av asylsökande hbt-personer. Detta leder till problem för de asylsökande eftersom bedömningen blir beroende av vilken handläggare som ansvarar för ärendet. Hbt-kompetensen hos handläggare måste därför förbättras. Ersättningar till asylsökande, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf241 av och (båda MP), 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 4. Enligt vår uppfattning måste de ekonomiska villkoren för asylsökande förbättras. Bland annat är det inte tillfredsställande att dagersättningen halveras från det tredje barnet. När det gäller barnbidraget däremot utges flerbarnstillägg från det tredje barnet. Vi anser mot bakgrund härav att en översyn av ersättningssystemet bör göras. Eget boende m.m., punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf379 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:Sf375 av (M) yrkande 1 och 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 1, 2010/11:Sf346 av och (båda S) yrkande 1, 2010/11:Sf354 av (S) och 2010/11:Sf375 av (M) yrkande 2. Möjligheten att välja eget boende i stället för Migrationsverkets anläggningsboende är direkt kontraproduktiv när det gäller att erbjuda flyktingar bäst förutsättningar för arbete och integration. Det är naturligt att de asylsökande söker sig till områden där deras landsmän redan finns men där deras möjligheter att komma i arbete är mycket sämre. Mottagningsprocessen måste därför utformas så att de asylsökande får introduktion och boende där möjligheterna till arbete och integration är bäst och där det sker i samarbete med kommunen och de lokala myndigheterna. Det finns således skäl att se över lagen om eget boende. Eget boende m.m., punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 1 och 2010/11:Sf346 av och (båda S) yrkande 1, 2010/11:Sf354 av (S), 2010/11:Sf375 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sf379 av m.fl. (S) yrkande 2. De asylsökande kan välja om de ska bo i Migrationsverkets anläggningsboende eller i eget boende. De som väljer eget boende har i högre utsträckning än de som bor i anläggningsboende tillgång till arbete och bostad. Det finns därför all anledning att värna om principen om eget boende. Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl., punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf378 av m.fl. (S) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 39 och 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 4, 2010/11:Sf210 av (C), 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 1, 2010/11:Sf258 av (KD) yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2010/11:Sf268 av m.fl. (MP) yrkande 2. har ett väl utbyggt system för sjukvård för barn. Trots det finns det barn som lever här men som inte får tillgång till den sjukvård som de behöver. Av det skälet bör reglerna ändras så att alla barn som lever i ges rätt till vård på lika villkor. Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl., punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf210 av (C), 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 1, 2010/11:Sf268 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf378 av m.fl. (S) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 39, 2010/11:Sf258 av (KD) yrkande 1 i denna del och 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 4 och 2010/11:Sf258 av (KD) yrkande 2. För oss är det självklart att ska leva upp till sina internationella åtaganden om rätten till hälsa som en mänsklig rättighet. Enligt t.ex. artikel 24 i FN:s konvention om barnets rättigheter () har varje barn rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Konventionsstaterna ska sträva efter att säkerställa att inget barn är berövat sin rätt till sådan hälso- och sjukvård. Rätten till hälsa är även inkluderad bl.a. i artikel 11 i den europeiska sociala stadgan och . Av nu nämnda skäl måste asylsökande som undanhåller sig avvisningsbeslut och papperslösa som befinner sig varaktigt i ges rätt till hälso- och sjukvård på samma villkor som alla andra i , dvs. rätt till behandling även för icke akuta sjukdomstillstånd. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hälso- och sjukvård och tandvård för dessa grupper. Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl., punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 4 och 2010/11:Sf210 av (C), 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 1, 2010/11:Sf258 av (KD) yrkandena 1 i denna del och 2, 2010/11:Sf268 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf378 av m.fl. (S) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 39. Utländska medborgare eller statslösa som befinner sig illegalt i bör inte ha rätt till den solidariskt finansierade svenska hälso- och sjukvården. Terapeutisk vård för asylsökande barn m.fl., punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 38. Asylsökande barn har tillgång till terapeutisk vård, men det fungerar dessvärre inte särskilt bra. Det är därför av stor vikt att rätten till vård för dessa barn säkerställs men också att barn som lever gömda vid behov får sådan vård. Skola för asylsökande barn m.fl., punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf244 av (M), 2010/11:Sf314 av och (båda KD), 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 29 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 3 och 2010/11:Sf333 av i (M) yrkandena 4 och 5. I finns människor som lever gömda och utan papper. Eftersom de inte har tillgång till de vanliga strukturerna, t.ex. skola, är denna grupp helt vid sidan av de skyddsnät som andra tar för givna. Vi anser att detta är en brist som måste åtgärdas och att barn till asylsökande, gömda och papperslösa ska ha rätt att gå i skolan. Skola för asylsökande barn m.fl., punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 3 och 2010/11:Sf244 av (M), 2010/11:Sf314 av och (båda KD), 2010/11:Sf333 av i (M) yrkandena 4 och 5, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 29 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 18. I utredningsbetänkandet Skola för alla barn (SOU 2010:5) föreslås att alla barn som vistas i landet ska ha rätt till bl.a. utbildning. Detta förslag bör inte genomföras eftersom det skulle omfatta utländska medborgare eller statslösa som i strid med svensk lagstiftning uppehåller sig illegalt i . Polisingripande i skola m.m., punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf258 av (KD) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf313 av och (båda MP) yrkandena 13 och 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 6 och 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 2. Många flyktingar tvingas leva gömda i . Det innebär ett liv i misär och ofta utan tillgång till t.ex. skola och sjukvård. För att förbättra möjligheterna till skola och sjukvård för denna grupp bör polisen fråntas befogenheten att i skolor och inom sjukvården gripa dem som håller sig undan verkställigheten av beslut om avvisning eller utvisning. Även möjligheten för polisen att gripa någon inne i kyrkor bör begränsas. Polisingripande i skola m.m., punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 2 och