bet · GY01SfU2 · 2010-12-02 00:00:00 — 2010/11:SfU2 Utgiftsområde 8 Migration Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag till anslag m.m. i fråga om utgiftsområde 8 Migration (prop. 2010/11:1) och motioner främst från den allmänna motionstiden . Regeringen föreslår att ska besluta om fördelning av medel på de olika anslagen, sammanlagt 7 . I motionerna tas det bl.a. upp frågor som rör resurser liksom frågor om utbildning och kompetensutveckling av myndighetens personal, om landinformationssystemet Lifos samt om höjd dagersättning och en översyn av regelrna om eget boende. Även frågan om skola och hälso- och sjukvård för asylsökande, personer som håller sig gömda och s.k. papperslösa tas upp i några motioner liksom det lämpliga i att utser offentliga biträden. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. SD-ledamoten har reserverat sig till förmån för sitt partis anslagsförslag. I ärendet finns i övrigt 20 reservationer (S, MP, SD, V) och tre särskilda yttranden (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag under utgiftsområde 8 Migration bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 8 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2010/11:Sf371 av och (båda SD). Reservation 1 (SD) 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 2 och 2010/11:Sf360 av och (båda S). 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf341 av och (båda KD) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Sf387 av (C), 2010/11:Sf389 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 2 i denna del. Reservation 2 (S) Reservation 3 (MP, V) 2010/11:Sf270 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 4 (MP, V) 2010/11:Sf241 av och (båda MP), 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (MP, V) 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 1, 2010/11:Sf346 av och (båda S) yrkande 1, 2010/11:Sf354 av (S), 2010/11:Sf375 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sf379 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 4, 2010/11:Sf210 av (C), 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 1, 2010/11:Sf258 av (KD) yrkandena 1 i denna del och 2, 2010/11:Sf268 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf378 av m.fl. (S) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 39. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP, V) Reservation 10 (SD) Terapeutisk vård för asylsökande barn m.fl. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 38. Reservation 11 (MP) Skola för asylsökande barn m.fl. 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 3, 2010/11:Sf244 av (M), 2010/11:Sf314 av och (båda KD), 2010/11:Sf333 av i (M) yrkandena 4 och 5, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 29 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 18. Reservation 12 (S, MP, V) Reservation 13 (SD) Polisingripande i skola m.m. 2010/11:Sf252 av m.fl. (V) yrkande 2, 2010/11:Sf258 av (KD) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf313 av och (båda MP) yrkandena 13 och 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 6. Reservation 14 (MP) Reservation 15 (V) 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2010/11:Sf205 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2010/11:Sf287 av och (båda S), 2010/11:Sf338 av och (båda KD) yrkandena 1 och 4, 2010/11:Sf346 av och (båda S) yrkande 3 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 41. Reservation 16 (S, MP, V) Ensamkommande barn i övrigt 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 40. Reservation 17 (MP) 2010/11:Sf342 av och (båda KD) yrkandena 3 och 4, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 18 (MP, V) 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 2 i denna del. Reservation 19 (MP, V) 2010/11:Sf341 av och (båda KD) yrkande 1, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 2 i denna del. Reservation 20 (MP, V) Ändrad användning av resurser för avvisningar och utvisningar 2010/11:Sf240 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 21 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen i fråga om utgiftsområde 8 Migration och en motion från den allmänna motionstiden som rör anslagen. Även ett flertal motioner som rör närliggande frågor behandlas i betänkandet. De behandlade förslagen återfinns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser i förhållande härtill som föreslås i SD:s anslagsmotion. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under ärendets beredning har generaldirektör informerat utskottet bl.a. om verkets ekonomiska situation och arbetet med att effektivisera verksamheten. Vid samma tillfälle lämnade verkets rättschef information om vissa domstolsavgöranden och andra rättsliga frågor. har i betänkande 2010/11:FiU1 tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram, 7 , för utgiftsområde 8 Migration. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning och avslår därmed förslag om annan medelsanvisning. avslår vidare motionsyrkanden bl.a. om handläggningstiderna hos , landinformation och tolkar. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (S), 3 (MP, V) och 4 (MP, V) samt särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). Anslaget används för samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden samt för mottagandet av asylsökande och genomförandet av organiserad sysselsättning, förvar och överprövning av utlänningsärenden i domstol. Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att bli fler än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen och att kommer att behöva fatta beslut i ca 287 000 ärenden inom verksamhetsområdena Asyl, Arbete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap . ska härutöver bl.a. medverka som part i domstolsförhandlingarna och avgöra ärenden om verkställighetshinder. För att handlägga denna mängd ärenden ökas anslaget med 2011. För att förstärka arbete med återvändande ökas anslaget med . Med anledning av beslut inom EU om återvändande, uppehållstillståndskort, arbetstillstånd för högkvalificerad arbetskraft och viseringar, planeras vissa ändringar av utlänningsförfattningarna. Dessa förändringar medför ökade förvaltningskostnader för bl.a. . Anslaget ökas därför med ytterligare . När lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare träder i kraft övergår det huvudsakliga ansvaret för arbetet med bosättning från till Arbetsförmedlingen. Med anledning härav minskas anslaget med . Anslaget ökas med för arbete med kartläggning av asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund och med till följd av att uppgifter inom migrationsområdet vid vissa utlandsmyndigheter, som finansieras under utgiftsområde 1 , flyttas till . Därutöver minskas anslaget med vissa belopp av mindre omfattning. föreslår regeringen ett ramanslag på ca . Motion med anslagseffekt 2011 och (SD) begär i motion Sf371 i denna del att till anslaget 1:1 anvisar mindre än regeringen föreslagit. Som motivering för detta och övriga budgetförslag i motionen anför motionärerna att de anser att asyl- och anhöriginvandringen ska minska till en nivå som inte är högre än den i och och att den assimileringspolitik som gällde i ska återinföras. Den politiken innebar att invandrarna har att anpassa sig till det svenska samhället och inte tvärtom. Sammantaget beräknar motionärerna att asyl- och anhöriginvandringen därmed kan minska . Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf360 av och (S) begärs ett tillkännagivande om kortare handläggningstider för asylsökande. En snabbare handläggning skulle enligt motionärerna innebära att många personliga katastrofer kunde undvikas. I motion Sf333 av i (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om kortare handläggningstider. Motionären anser att handläggningstiderna bör kortas . I motion Sf389 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om behovet av bättre landinformation i hbt-ärenden. Motionärerna påpekar att det inte är ovanligt att avslagsbeslut grundar sig på en undermålig och ibland helt felaktig landinformation. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av asylprocessen med syfte att se till att kvaliteten på landinformationen hos förbättras liksom domstolarnas förståelse av denna information. Även i motion Sf4 yrkande 2 i denna del av m.fl. (MP) påpekas att landinformationen måste förbättras. m.fl. (V) begär i motion Sf368 yrkande 2 en översyn av asylprocessen i syfte att se till att kvaliteten hos landinformation förbättras liksom domstolarnas förståelse av denna information. I motion Sf387 av (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av ökat informationsutbyte för större rättssäkerhet vid prövning av asylärenden. Motionären anser att det krävs en större aktualitet i den landinformation som finns som beslutsunderlag. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av asylprocessen med syfte att se till att tillgången på auktoriserade tolkar i alla instanser förbättras. Ett liknande yrkande finns i motion Sf4 yrkande 2 i denna del av m.fl. (MP). m.fl. (V) begär i motion Sf368 yrkande 3 att tillgången till auktoriserade tolkar i alla instanser förbättras. I motion Sf341 av och (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utbildningen av tolkar bör öka och att ett centralt register över tolkar bör inrättas. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att registrering av och tillsyn över tolkförmedlingar bör införas och att det vid upphandling av tolkförmedlingstjänster ska ställas krav på att de tolkar som anlitas antingen är auktoriserade eller har genomgått grundutbildning för kontakttolkar med godkänt resultat. I motion Sf270 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att hbt-kompetensen hos måste förbättras och en utvärdering ske av verkets tillämpning av utlänningslagen. fortsätter att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan våld och förföljelse. har enligt 20002010 (2:2010), med några undantag, varit ett av de fem största mottagarländerna. Det finns inte något som tyder på att antalet asylsökande till kommer att minska i någon större omfattning . Det beror på att antalet asylsökande i hög grad speglar situationen i vår omvärld. sökte 14 056 personer asyl i , vilket är en ökning jämfört med . Enligt en prognos från beräknas 31 000 personer söka asyl i . Av budgetpropositionen framgår att nära 8 000 asylsökande 2009 beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, antingen som flyktingar eller som skyddsbehövande i övrigt. Härutöver överfördes 1 892 kvotflyktingar till . av de asylsökande som beviljades uppehållstillstånd bedömdes ha flyktingskäl. var motsvarande andel . Utskottet har i ett yttrande till finansutskottet över ramen för bl.a. utgiftsområde 8 (yttr. 2010/11:SfU1y) uttalat den bestämda uppfattningen att ska uppfylla sina internationella förpliktelser och därutöver fortsätta att ha en human asylpolitik samt fortsatt goda möjligheter till familjeåterförening. I det nämnda yttrandet anförde utskottet att det finns en bred enighet i om att ska vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck och att särskild hänsyn ska tas till barnets bästa. Detta återspeglas också i gällande svensk asyllagstiftning, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som tillträtt och är bundet av. Liksom i yttrandet till finansutskottet anser utskottet att det därför inte kan komma i fråga att begränsa rätten till asyl till och för konventions- och kvotflyktingar. En sådan ordning som motionärerna föreslagit skulle bl.a. innebära att s.k. alternativt skyddsbehövande inte längre skulle kunna beviljas asyl. På samma sätt är det enligt utskottets mening otänkbart och inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska styrka sin identitet och nationalitet för att inte omgående avvisas. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med våra förpliktelser eftersom den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Även invandringen till i övrigt fortsätter att öka. Det handlar om anhöriga som vill ansluta sig till någon som är bosatt här och personer som kommer hit för att arbeta eller studera. fick enligt totalt knappt 100 000 personer, inklusive EU-medborgare, tillstånd. Av dessa avsåg 34 000 anknytningsärenden och 17 200 arbetsmarknadsärenden. Utskottet ser positivt på att så många vill flytta till för att bo och arbeta här, särskilt mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning och många pensionsavgångar . När det gäller anhöriginvandringen anser utskottet att det är viktigt att det finns möjligheter till familjeåterförening så att familjer kan hållas samman. Det ligger i sakens natur att när asylinvandringen ökar så ökar också antalet anhöriga som söker uppehållstillstånd i . Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motion Sf371 i denna del. Utskottet noterar att målet är att beslut om uppehållstillstånd eller utvisning ska fattas från det att ansökan kommit in. Beslut som rör ensamkommande barn och ärenden där sakprövning ska ske i ett annat land enligt Dublinförordningen ska fattas från det att ansökan kommit in. avgjorde ca 27 400 asylärenden. Av dessa avgjordes av ärendena jämfört året innan. avgjordes 13 491 ärenden, varav . Den genomsnittliga handläggningstiden har enligt budgetpropositionen minskat . Den främsta förklaringen till den minskade handläggningstiden är ett nytt arbetssätt inom asylprövningen Kortare väntan för asylsökande som påbörjades i projektform och fortsätter . minskade den genomsnittliga handläggningstiden vid , och verket bedömer att i princip alla som söker asyl ska få besked vid utgången av 2010. Enligt vad som anges i budgetpropositionen planerar att utöka projektet väntan för asylsökande till att även inkludera introduktion, bosättning och återvändande. Utskottet ser mycket positivt på att genom förbättrade arbetsmetoder har kunnat förkorta handläggningstiderna för asylprövningen och att arbetssättet nu sprids till andra verksamhetsområden. Med hänsyn härtill saknas det skäl för att med anledning av motionerna Sf360 och Sf333 yrkande 2 vidta någon åtgärd. Utskottet avstyrker motionsyrkandena i fråga. Av årsredovisning 2009 framgår det att verkets databas för rätts- och landinformation (Lifos) är tillgänglig för allmänheten via verkets webbplats. Det betyder att även parterna, biträdena och migrationsdomstolarna har möjlighet att ta del av den information som läggs in i Lifos. Enligt kriterierna för vad som ska publiceras i Lifos ska informationen vara aktuell, relevant och tillförlitlig. Det framgår vidare att en källkritisk granskning alltid föregår publicering. En mindre del () av den totala landinformation som Lifos innehåller är endast tillgänglig för verkets personal. Det kan t.ex. röra sig om rapporter som omfattas av utrikessekretess. Utskottet vill framhålla vikten av ständig förbättring av landinformationen eftersom det är en av grunderna för en korrekt asylprövning. Mot bakgrund av vad som anförts och då Lifos i första hand får anses vara en fråga för är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna Sf389 yrkande 3, Sf394 yrkande 2 i denna del, Sf4 yrkande 2 i denna del, Sf368 yrkande 2 och Sf387. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Frågan om tolkar togs upp av , som i sitt slutbetänkande (SOU 2009:56) bl.a. anförde följande. Inför genomförandet av den nya instans- och processordningen uppmärksammades frågan om det skulle komma att finnas tillräckligt många kvalificerade tolkar för att täcka det förväntade behovet. Inte minst de ökade möjligheterna till muntlig förhandling antogs medföra ett större behov av bl.a. rättstolkar. Utbildningen av tolkar ökades därför inför reformen, och en ny sammanhållen grundutbildning av tolkar infördes. Vid utgången av 2008 hade drygt 200 tolkar genomgått den nya grundutbildningen med godkänt resultat. Andra tolkar har gått kompletterande kurser, och drygt 260 tolkar har utbildats för speciell kompetens som rättstolk. Även om antalet utbildade tolkar alltså har ökat, råder det fortfarande brist på auktoriserade tolkar och rättstolkar. Varken eller domstolarna kan räkna med att alltid få en auktoriserad tolk eller ens att fullgod tolkning kan garanteras i varje enskilt fall. Domstolarna har också haft stora problem med tolkar som inte är kvalificerade för uppgiften. Det behövs därför många fler tolkar totalt och många betydligt mer kompetenta tolkar. Enligt utredningen var det med hänsyn till rättssäkerheten i migrationsärendena synnerligen angeläget att fler tolkar utbildas. Ett rikstäckande register över yrkesverksamma tolkar och deras kompetens borde också inrättas. Vidare finns det enligt utredningen på tolkområdet även problem som är förknippade med upphandlingen av tolkförmedlingstjänster. Erfarenheten visar att det finns tolkförmedlingar som anlitar tolkar med otillräcklig kompetens och där stora problem av administrativ art också förekommer. Ett system med registrering av tolkförmedlingar och tillsyn över dessa borde därför införas. Trots de förbättringar som gjordes inför genomförandet av den nya instans- och processordningen kan utskottet konstatera att det fortfarande finns problem med tolkning inom asylprocessen. Utskottet förutsätter dock att regeringen med anledning av förslag om tolkar överväger ytterligare åtgärder som motverkar dessa problem. Därmed avstyrks motionerna Sf394 yrkande 2 i denna del, Sf4 yrkande 2 i denna del, Sf368 yrkande 3 och Sf341 yrkandena 2 och 3. Utskottet vill tillägga att överlämnat en rapport till regeringen, Kvaliteten på tolkning i domstolar, m.m. (2010:4), vari det påtalas bl.a. att många domstolar har problem att få kvalificerade tolkar eller över huvud taget någon tolk till sina rättegångar och muntliga förhandlingar och att det inte råder någon tvekan om att kvaliteten på tolkningen i domstolarna bör förbättras. Utskottet noterar att inledde ett arbete med att utbilda personalen i frågor om makt, kön och sexualitet i asylprocessen. Utbildningen är en del av interna hbt-projekt och finansieras delvis av Europeiska flyktingfonden. Syftet med internutbildningen är att deltagarna vid kursens slut ska vara medvetna om hur normer i allmänhet och heteronormen i synnerhet påverkar verkets arbete inom asylområdet. Mot bakgrund av vad som anförts får motion Sf270 yrkande 1 anses i huvudsak tillgodosedd. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning och avslår därmed förslag om annan medelsanvisning. avslår vidare motionsyrkanden bl.a. om ersättningar till och boende för asylsökande, om rätt till hälso- och sjukvård bl.a. för s.k. papperslösa och om ansvaret för ensamkommande barn. Jämför reservationerna 5 (MP, V), 6 (S), 7 (MP), 8 (S), 9 (MP, V), 10 (SD), 11 (MP), 12 (S, MP, V), 13 (SD), 14 (MP), 15 (V), 16 (S, MP, V) och 17 (MP). Anslaget används för att finansiera stöd till asylsökande m.fl. och ersättningar till kommuner och landsting. Exempel på stöd är dagersättning, särskilda bidrag, bostäder, mat och återetableringsstöd i samband med självmant återvändande. Ersättningar betalas ut till kommuner och landsting för i första hand hälso- och sjukvård, skolgång och omsorg till asylsökande m.fl. Kostnaderna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande och de sökandes vistelsetider i mottagandet. Vistelsetiderna i mottagandet påverkas bl.a. av handläggningstiderna hos berörda myndigheter och domstolar, samt av tiden från det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut har vunnit laga kraft till utresa alternativt tiden till kommunmottagande efter beslut om uppehållstillstånd. Handläggningstiderna hos för prövning av asylärenden har förkortats i genomsnitt. Trots det antas antalet genomsnittligt inskrivna personer i mottagandet inte minska i den takt som antogs i samband med de beräkningar som låg till grund för budgetpropositionen . Den främsta anledningen till det är att antalet asylsökande nu bedöms bli fler. Regeringen föreslår ett ramanslag på ca . Motion med anslagseffekt 2011 och (SD) begär i motion Sf371 i denna del att till anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader anvisar ca mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna vill, av skäl som redovisats ovan under anslaget 1:1 , ha en minskad asyl- och anhöriginvandring. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf241 av och (MP) begärs ett tillkännagivande om att se över nyanlända barnfamiljers ekonomiska situation. Från det tredje barnet ges barnbidrag i form av flerbarnstillägg. För nyanlända familjer däremot halveras dagersättningen från det tredje barnet. Detta är enligt motionärerna inte rimligt. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 4 ett tillkännagivande om en översyn av ersättningssystemet till asylsökande i syfte att stärka de ekonomiska villkoren för asylsökande. Ett liknande yrkande finns i motion Sf368 yrkande 13 av m.fl. (V). I motion Sf346 av och (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att lagen om eget boende bör avskaffas och ett kommunalt maxtak för flyktingmottagandet införas. Det skulle öka trycket på de kommuner som inte vill bidra till flyktingmottagandet. I motion Sf379 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om behovet av att se över lagen om eget boende. Flyktingar bör få introduktion och boende där möjligheterna till arbete och integration är bäst och där det sker i samråd med bl.a. kommunen. I motion Sf4 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om eget boende. Motionärerna anser att principen om eget boende måste värnas och att det bör införas ett eget boende-bidrag. I motion Sf333 av i (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om rätten till eget boende. Människor i anläggningsboende mår sämre än de som bor i eget boende. Rätten till eget boende måste därför värnas. I motion Sf375 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för asylsökandes och nyanländas möjligheter att välja bostad. Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. I motion Sf378 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om alla barns rätt till sjukvård. Alla barn som lever i bör enligt motionärerna ha rätt till vård på lika villkor. En översyn bör därför ske av vad som ska gälla för personer som lever som papperslösa eller gömda i . m.fl. (MP) begär i motion Sf268 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag om papperslösas rätt till sjukvård. m.fl. (MP) begär i motion So543 yrkande 38 ett tillkännagivande om asylsökande barns rätt till terapeutisk vård. Dessa barn har tillgång till sådan vård, men den fungerar inte tillfredsställande. Motionärerna anser att detta måste åtgärdas och att även gömda barn bör ha rätt till sådan vård. I samma motion yrkande 39 begärs ett tillkännagivande om lagförslag om papperslösa barns rätt till sjukvård. I motion Sf5 av (SD) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att inte erbjuda illegala invandrare skattefinansierad sjukvård. m.fl. (V) begär i motion Sf252 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om att asylsökande personer som undanhåller sig avvisningsbeslut och papperslösa som befinner sig varaktigt i ska få full hälso- och sjukvård inom ramen för befintligt hälso- och sjukvårdssystem och tandvårdssystem på samma villkor som övriga bosatta i . Motionärerna motsätter sig särlagstiftning för dessa grupper.