bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Bankerna kan nu i högre grad finansiera sig själva på marknaden utan stöd av statliga garantier, men till en högre kostnad än före krisen. var förhållandena på finansmarknaden precis innan den finansiella krisen utbröt onormalt gynnsamma med riskpremier nedpressade till nivåer som inte var långsiktigt hållbara. Det finns dock kvarstående risker med finansieringen för de europeiska bankerna och företagen kopplade till ett stort statsfinansiellt finansieringsbehov framöver för de länder som har stora budgetunderskott. Sammantaget är läget på finansmarknaderna nu mer stabilt, men det finns skäl att vara fortsatt vaksam, enligt regeringen. I takt med att resursutnyttjandet och inflationstrycket stiger bedöms centralbankerna i de flesta börja höja styrräntorna. Kronan förväntas fortsätta att stärkas mot både dollarn och euron till följd av relativt goda svenska tillväxtutsikter och starka offentliga finanser. Svensk efterfrågan och produktion Svensk ekonomi har utvecklats starkt , och framåtblickande indikatorer tyder på en fortsatt stark och bred återhämtning . Både den inhemska efterfrågan och exporten är viktiga drivkrafter för återhämtningen. Trots en stark återhämtning är emellertid resursutnyttjandet i ekonomin lågt. Det s.k. BNP-gapet, som illustrerar ekonomins samlade resursutnyttjande, bedöms uppgå till 2009 och 2010, vilket är de lägsta nivåerna sedan 1990-talskrisen. Det låga resursutnyttjandet gäller såväl inom företagen, där nyttjandet av maskiner och personal är fortsatt lågt, som på arbetsmarknaden, där arbetslösheten är fortsatt hög. Förutsättningarna för en fortsatt stark och bred återhämtning är goda även framöver, anser regeringen. En fortsatt expansiv penningpolitik i kombination med regeringens reformer, t.ex. jobbskatteavdraget, höjda statsbidrag till kommunerna och sänkt skatt för pensionärer, bidrar till att hushållens reala disponibla inkomster ökar. Den fortsatta förbättringen av arbetsmarknaden har också en positiv effekt på konsumtionen och investeringarna. har den djupa lågkonjunkturen medfört att hushållen har ökat sparandet av försiktighetsskäl, vilket har lett till en historiskt hög sparkvot. Framöver bedöms försiktighetssparandet minska i takt med att arbetsmarknaden förbättras, vilket bidrar till att konsumtionen ökar relativt starkt . Den ökande världshandeln bidrar till en ökad efterfrågan på svenska exportvaror. En betydande del av den exportuppgång som skett bedöms dock vara resultatet av att företag runt om i världen byggt upp sina lager. Den slutliga efterfrågan på svenska varor och tjänster bedöms alltså ha ökat i mer begränsad omfattning. Företagens behov av att investera ökar i takt med att kapacitetsutnyttjandet stiger. fortsätter återhämtningen, och resursutnyttjandet närmar sig balans . Att återhämtningen går snabbare än vad som tidigare förutsågs medför att de permanenta effekterna av krisen bedöms bli mindre än vad som tidigare antagits. Det medför att BNP kan växa snabbare och nå en högre nivå utan att resursutnyttjandet blir ansträngt. I tabell 1.3 framgår hur BNP-tillväxten 20102014 fördelar sig på försörjningsbalansens delkomponenter. Tabell 1.3 Försörjningsbalans 20092014 Utfall , prognos 20102014 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Anm.: Fasta priser, referensår 2008. Källa: Budgetpropositionen . Regeringens prognos över sysselsättning och arbetslöshet framgår av tabell 1.1. Den starka produktionsökningen och den tilltagande optimismen i näringslivet bidrar till stigande sysselsättning och allt mer positiva anställningsplaner. Sysselsättningen i tjänstesektorerna vände upp och har fortsatt att öka . Inom industrin började både produktionen och sysselsättningen stiga . Trots att sysselsättningen har börjat öka i de flesta branscher finns det dock stora regionala skillnader. har haft en särskilt stark uppgång medan sysselsättningen i t.ex. har fortsatt att minska . Framåtblickande indikatorer, som anställningsplaner och nyanmälda lediga platser, pekar mot fortsatt uppgång i sysselsättningen . I takt med att efterfrågan och produktionen stiger fortsätter sysselsättningen och antalet arbetade timmar att öka i framför allt tjänstesektorn. Sammantaget bedöms antalet sysselsatta stiga med ca 220 000 personer till följd av återhämtningen i konjunkturen, regeringens politik samt att befolkningen i arbetsför ålder ökar. Arbetslösheten faller därmed tillbaka. Nedgången blir dock måttlig eftersom arbetskraften fortsätter att växa av samma skäl som sysselsättningen stiger. Sammantaget bedöms arbetslösheten bli 2010 för att därefter falla till 2014. Löner, inflation och reporänta Såväl priser som löner väntas stiga långsamt . Det svaga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden avspeglas tydligt i de avtalade löneökningarna. När nya centrala avtal ska förhandlas fram /2012 har konjunkturläget förbättrats och löneökningarna antas därför bli högre för 20122014 (se tabell 1.1). har KPI-inflationen varit . Inflationen exklusive effekter från räntor och energi har däremot varit förhållandevis stabil kring . Regeringen gör bedömningen att inflationen mätt med KPI ökar något mer än den underliggande inflationen (KPIF) till 2014 eftersom hushållens räntekostnader stiger i takt med successivt högre bolåneräntor. började höja reporäntan till följd av den snabba återhämtningen i ekonomin. väntas fortsätta att höja reporäntan ytterligare i takt med att resursutnyttjandet och inflationen successivt stiger. när ekonomin börjar närma sig jämvikt, bedöms reporäntan uppgå till (se tabell 1.1). Trots den senaste tidens positiva utveckling råder det stor osäkerhet om hur konjunkturen kommer att utvecklas framöver. Det är också för tidigt att säga hur krisen har påverkat ekonomins funktionssätt och därmed hur hög den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin är. Riskerna för en svagare utveckling än i huvudscenariot dominerar, anser regeringen. Det finns en betydande risk att de statsfinansiella problemen i omvärlden dämpar den internationella konjunkturåterhämtningen mer än vad som antas i huvudscenariot. De statsfinansiella problemen med stora budgetunderskott i många länder kan leda till att hushåll och företag i dessa länder blir mer försiktiga eftersom de vet att stora finanspolitiska åtstramningar väntar framöver. En sådan utveckling leder till lägre tillväxt och en svagare arbetsmarknad i omvärlden. Genom bl.a. en lägre exporttillväxt skulle en sådan utveckling ytterligare kunna dämpa konjunkturåterhämtningen i . I värsta fall skapar de statsfinansiella problemen en förnyad finansiell oro som leder till en utveckling som påminner om den . I ett sådant läge blir det bl.a. avsevärt svårare och dyrare för hushåll och företag att låna pengar och för skuldsatta länder att omsätta sina lån. Det skulle leda till en betydligt svagare utveckling i omvärlden, framför allt i och därmed också i (se alternativscenario 1 i tabell 1.4). är det möjligt att återhämtningen går snabbare än i huvudscenariot. Framåtblickande indikatorer för både hushållen och företagen är mycket positiva och om dessa förväntningar realiseras kan återhämtningen bli starkare. I ett sådant scenario finns det en risk att det uppkommer brist på arbetskraft i vissa sektorer . Detta innebär i sin tur att produktionsökningen dämpas (se alternativscenario 2 i tabell 1.4). Källa: Budgetpropositionen . 1.2 Motionerna om den ekonomiska utvecklingen Socialdemokraternas, och motion I Socialdemokraternas, och budgetmotion Fi230 betonas osäkerheten när det gäller den globala ekonomins utveckling framöver. Även om den globala ekonomin vänt 2010 kvarstår stora risker, inte minst som en följd av de ansträngda offentliga finanserna i många efter finanskrisen. Många länder präglas fortfarande av en mycket hög arbetslöshet med stora sociala konsekvenser som följd. Detta tillsammans med budgetåtstramningar och statsfinansiella problem i dessa länder riskerar att få en negativ effekt på konjunkturen och arbetslösheten också i . Arbetslösheten har sannolikt toppat i nivå och nyinflödet i arbetslöshet sjunker. Men arbetslösheten är fortsatt hög och särskilt oroande är det enligt motionärerna att den höga ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten biter sig fast. Parallellt med den höga arbetslösheten börjar flaskhalsar dyka upp på arbetsmarknaden. Allt fler företag rapporterar om svårigheter att trots hög arbetslöshet hitta rätt arbetskraft. Dessa flaskhalsar leder till höjda räntor och svagare återhämtning, anser motionärerna. understryker i sin budgetmotion Fi231 att och världen under förra mandatperioden utsattes för mycket svåra ekonomiska prövningar. Många av omvärldens ekonomier är mycket skuldtyngda, vilket förr eller senare måste föranleda åtstramningar i berörda länder och sannolikt påverka den globala tillväxten och därmed också export. Med tanke på den stora osäkerheten kring den globala ekonomins utveckling är risken för en ökande arbetslöshet i eller efter mandatperiodens slut hög. Den höga arbetslösheten och den låga tillgången på jobb har i sin tur medfört en stigande jämviktsarbetslöshet. Detta minskar sannolikheten för att det skapas en långsiktigt och varaktigt hög sysselsättning. Motionärerna framhåller att såväl som har gett uttryck för att arbetslösheten trots en expansiv finanspolitik kommer att kvarstå på höga nivåer. 1.3 Aktuell information om konjunkturen Aktuella bedömningar av utvecklingen i omvärlden Enligt ökade BNP jämfört med för euroområdet och för EU-27. Arbetslösheten för euroområdet låg på och för EU-27 på Enligt IMF:s World Economic Outlook fortgår den ekonomiska återhämtningen ungefär som förväntat. Världsekonomin väntas växa och 2011. Enligt IMF väntas tillväxtländerna i världen växa omkring snabbare än de utvecklade länderna . Den globala återhämtningen är fortfarande skör och risken för en sämre utveckling fortsätter att dominera. Dock är sannolikheten enligt IMF låg för en kraftig global nedgång med stagnation eller recession i de utvecklade länderna. IMF lyfter fram två centrala obalanser i ekonomin som behöver återställas för att en uthållig och sund återhämtning i världsekonomin ska kunna realiseras. För det första behöver den privata efterfrågan stärkas på bekostnad av den offentliga i de utvecklade länderna så att en nödvändig finanspolitisk konsolidering kan ske i dessa länder. IMF betonar att konkreta planer för hur de framtida budgetunderskotten ska fås att minska är nödvändiga för att på nytt skapa ett finanspolitiskt manöverutrymme. För det andra krävs att underskottsländer som t.ex. ökar sin nettoexport som överskottsländer i främst som t.ex. minskar sin nettoexport. har enligt IMF stora framsteg gjorts för att återställa förtroendet på finansmarknaderna genom globalt koordinerade åtgärder. Utmaningen framöver är att på ett likaledes koordinerat sätt få på plats en politik som stödjer anpassningen tillbaka mot en sund tillväxt på medellång sikt. Enligt Economic Outlook fortsätter den globala återhämtningen, även om arbetslösheten tenderar att stanna på höga nivåer i många länder. förutser en gradvis starkare tillväxt i OECD-området 2011 och 2012 i takt med att de finansiella marknaderna fortsätter att normaliseras och hushåll och företag minskar sin skuldsättning. BNP-tillväxten för hela OECD-området prognostiseras till , 2011 och 2012. För del förutser en tillväxt på , 2011 och 2012. En utmaning enligt blir att klara övergången från en tillväxt driven av finanspolitiska stimulanser till en självbärande tillväxt. Risker som lyfter fram och som kan leda till en sämre utveckling än i huvudscenariot är nya husprisfall i och samt statsskuldsproblemen i en rad , där de sistnämnda hotar att rubba förtroendet på såväl finansmarknader som bland konsumenter. framåtblickande indikatorer pekar mot ett divergerande tillväxtmönster i världens stora ekonomier. En fortsatt stark tillväxt förutses i , , och medan viss nedväxling i tillväxttakten kan väntas i , , , och . fortsätter indikatorerna för och att peka starkt nedåt, vilket indikerar att produktionsnivåerna kommer att ligga under den långsiktiga trenden i dessa två ekonomier. Aktuella siffror över den svenska ekonomins utveckling Den konjunkturstatistik som publicerats efter det att regeringen lade fram budgetpropositionen bekräftar i stort bilden av en stark återhämtning . Enligt Konjunkturbarometern för företagen var konfidensindikatorn för näringslivet oförändrad mellan andra och tredje kvartalet . Nivån på indikatorn ligger därmed kvar på en nivå klart över det historiska genomsnittet. Såväl order- som produktionstillväxt i tillverkningsindustrin var fortsatt stark som kapacitetsutnyttjandet steg ytterligare. Företagens orderstockar har förbättrats, men är fortfarande något svagare än normalt. Sysselsättningen har ökat och företagen planerar för ytterligare nyrekryteringar. Förväntningarna indikerar en fortsatt stark order- och produktionstillväxt . Inom bygg- och anläggningsverksamhet har såväl produktion som sysselsättning ökat och företagen rapporterar om fortsatta rekryteringssvårigheter. Vart tredje byggföretag uppger att bristen på arbetskraft utgör främsta hindret för verksamheten. Förväntningarna indikerar fortsatt stark tillväxt för byggsektorn. Försäljningsvolymen inom handeln ökade betydligt . Undantaget är livsmedelshandeln som redovisar oförändrade volymer. Handeln är optimistisk inför fjärde kvartalet och räknar med fortsatt stark försäljningstillväxt. Efterfrågan för de privata tjänstenäringarna steg ytterligare och samtliga tjänstebranscher redovisade tillväxt. Uppdragsvolymerna är dock fortfarande lägre än normalt. Sysselsättningen har ökat och planerna indikerar fortsatta nyrekryteringar . Bristen på arbetskraft är besvärlig inom en del tjänstebranscher, och i synnerhet datakonsulter och arkitekter har svårigheter att hitta lämplig arbetskraft. (Källa: , publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern för hushållen dämpades hushållens optimism om ekonomin rejält . Hushållens konfidensindikator (CCI) som mäter synen på den egna och den svenska ekonomin, sjönk med 5 enheter till 23,4. Nedgången beror främst på att hushållens syn på svensk ekonomi är mindre positiv . hade CCI stigit i rad och nivån ligger fortfarande klart över det historiska genomsnittet. (Källa: , publicerad .) Industrins orderingång ökade jämfört med motsvarande månad föregående år. Motsvarande jämförelse för hemmamarknaden ger en ökning och för exportmarknaden en ökning med . (Källa: SCB, publicerad .) Varuexporten ökade och varuimporten ökade jämfört med samma månad 2009. Varuexporten uppgick till och varuimporten till . Det ger ett handelsnetto på . Handeln med länder utanför EU gav ett överskott på medan EU-handeln gav ett underskott på . (Källa: SCB, publicerad .) Industriproduktionen ökade jämfört med motsvarande månad 2010. Den årliga produktionsförändringen inom motorfordonsindustrin var liksom föregående månader stark. Detsamma gäller för produktionen inom industrin för metallvaror. har produktionen inom industrin ökat jämfört med . (Källa: SCB, publicerad .) Industrins kapacitetsutnyttjande steg till jämfört med . Jämfört med tredje kvartalet 2009 har kapacitetsutnyttjandet ökat . (Källa: SCB, publicerad .) Tjänsteproduktionen ökade jämfört med . Bäst gick det för produktionen inom motorhandeln där ökningen var . var ökningen , säsongsrensat, jämfört med . (Källa: SCB, publicerad .) Försäljningsvolymen i detaljhandeln ökade jämfört med samma månad . Dagligvaruhandeln ökade och sällanköpsvaruhandeln ökade . (Källa: SCB och , publicerad .) Enligt arbetskraftsundersökningen () var 4 570 000 personer i åldern sysselsatta, en ökning med 112 000 personer jämfört med . Antalet arbetslösa uppgick till 369 000, vilket motsvarar av arbetskraften. Säsongrensade data visar även en uppåtgående trend för sysselsättningen och en nedåtgående trend för arbetslösheten. Denna utveckling gäller så gott som hela arbetsmarknaden men framför allt män i åldern . Sysselsättningsgraden uppgick till . Bland ungdomar i åldern var 137 000 personer arbetslösa, vilket motsvarar ett relativt arbetslöshetstal på . Av de arbetslösa ungdomarna var 65 000 heltidsstuderande. Antalet långtidsarbetslösa uppgick till 123 000 personer. (Källa: SCB:s arbetskraftsundersökning, publicerad .) Antalet nya lediga platser som anmäldes till Arbetsförmedlingen uppgick till 43 000. Det är 13 000 fler än . 49 000 personer fick någon form av arbete , vilket är 8 000 fler än . Antalet kvarstående platser var 29 000, en ökning med närmare 10 000 personer jämfört med . (Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik, publicerad .) Inflationen, mätt som den årliga förändringen i konsumentprisindex (KPI), var att jämföras månaden innan. Den årliga procentuella förändringen i måttet KPIF (KPI med fast ränta, vilken inte påverkas direkt av förändringar i bostadsräntorna) var . (Källa: SCB, publicerad .) Enligt konjunkturlönestatistiken ökade lönerna jämfört med motsvarande månad 2009. Om man ser till olika delsektorer var löneökningen högst i staten och lägst i sektor. (Källa: , publicerad .) Bankernas utlåning till hushållen ökade i årlig tillväxttakt. Tillväxttakten har legat . Utlåningsräntorna till hushåll fortsatte att stiga och då framför allt för korta löptider. Hushållens lån hos finansinstituten uppgick till . Bostadslånen uppgick sammanlagt till . (Källa: SCB:s finansmarknadsstatistik, publicerad .) Reporäntan höjdes till vid penningpolitiska möte . (Källa: , publicerad .) En jämförelse mellan regeringens, och prognoser Regeringens prognos över ekonomins utveckling och ligger relativt väl i linje med de senaste bedömningarna från () och (se tabell 1.5). Anm.: Regeringens prognos publicerades , , . KI:s prognos publicerades , dvs. drygt en månad före regeringens medan prognos publicerades , dvs. Jämfört med regeringen är såväl finanspolitiken som penningpolitiken något mer expansiv i KI:s och prognoser. Regeringens prognos över reporäntan ligger högre än såväl KI:s som och nära den räntebana som hade före revideringen i samband med det penningpolitiska beslutet . I samband med att höjde reporäntan till justerades prognosen för reporäntan framöver ned. Enligt innebär utvecklingen i omvärlden liksom ett lågt inflationstryck i sammantaget skäl för att räntan inte behöver höjas lika snabbt . och regeringens uppfattning om BNP-tillväxten och är likartad medan KI har en något svagare tillväxt båda åren. (KI:s prognos gjordes också före publiceringen av det mycket starka utfallet för BNP .) är regeringens BNP-prognos något starkare än såväl KI:s som . Bakom BNP-siffran ligger bl.a. att regeringen antar en något starkare ökning i hushållens konsumtion samtliga jämförda år 20102013 än övriga bedömare (se tabell 1.3). Synen på inflationen överensstämmer ganska väl i de tre bedömningarna för samtliga jämförda år. förutser en marginellt starkare prisökningstakt än regeringen. I samtliga tre prognoser är bedömningen att arbetslösheten sjunker . tror på en något snabbare nedgång i arbetslösheten än både regeringen och KI. Prognoserna över det offentliga finansiella sparandet skiljer sig en del mellan de olika bedömningarna. finansiella sparande 2011 är starkare än regeringens. framhåller i sin rapport att osäkerheten är ovanligt stor för flera viktiga statistikkällor. Exempelvis ändrades mätperioderna för SCB:s arbetskraftsundersökningar, vilket har lett till att osäkerheten kring hur arbetsmarknaden utvecklas är större än normalt. 1.4 bedömning av den ekonomiska utvecklingen Utskottet kan konstatera att regeringens prognos i budgetpropositionen över BNP-tillväxten i på innebär att större delen av förra årets kraftiga nedgång har tagits tillbaka . Tillväxtprognosen är högre än bedömningen i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Utsikterna för tillväxten 20112014 ligger kvar på ungefär samma nivåer som . noterar utskottet att regeringen skarpare än i vårpropositionen betonar risken för en svagare utveckling än i huvudscenariot för åren framöver. Osäkerheten gäller främst utvecklingen i omvärlden till följd av statsfinansiella problem i och i . Återhämtningen i omvärlden fortsatt skör Regeringen skriver i budgetpropositionen att läget på de finansiella marknaderna återigen stabiliserats efter vårens turbulens men att de grundläggande statsfinansiella problemen i flera sydeuropeiska länder och i kvarstår. Utskottet kan konstatera att osäkerheten om de statsfinansiella problemen, inte minst vad gäller ekonomi, knappast har minskat efter det att regeringen lade fram budgetpropositionen. Exempelvis har räntenivåer på irländska statspapper stigit kraftigt. Utskottet återkommer till situationen på nedan. Som riksbankschef betonade vid finansutskottets offentliga utfrågning präglas läget internationellt fortfarande av betydande osäkerhet, och återhämtningen går långsamt på många håll. Vid utfrågningen anförde riksbankschefen att den globala ekonomin nu står inför minst tre stora utmaningar. För det första behöver regelverket för det finansiella systemet stramas upp och tillsynen bli effektivare, för att därmed öka stabiliteten i det finansiella systemet och minska risken för framtida kriser. För det andra skulle många skuldtyngda länder behöva genomgå en intern förskjutning av efterfrågan från offentlig till privat för att åstadkomma en nödvändig konsolidering. För det tredje behövs också en extern förskjutning av efterfrågan. Många västländer, inte minst , som före krisen var alltför beroende av en hög inhemsk efterfrågan måste framöver förlita sig mer på export. På motsvarande sätt behöver länder med stora bytesbalansöverskott, t.ex. , växla om och i högre utsträckning släppa fram eller bygga upp den inhemska efterfrågan. Liknande problembeskrivning med interna och externa obalanser görs av IMF i World Economic Outlook . IMF säger också att den globala återhämtningen är skör och att tillväxtländerna i världen väntas växa omkring snabbare än de utvecklade länderna . Sannolikheten för en kraftig global nedgång med stagnation eller recession i de utvecklade länderna är dock låg, anser IMF. Utvecklingen i de baltiska länderna är av särskild betydelse för del mot bakgrund av de svenska bankernas stora marknadsandelar på denna marknad. Utskottet noterar att ekonomierna i såväl och som har fortsatt att stabiliseras efter de mycket kraftiga fallen i BNP . som släpat efter de övriga två länderna visade oväntat starka tillväxtsiffror för . De svenska bankerna har också rapporterat om kraftigt minskade kreditförluster i . Arbetslösheten i dessa länder ligger dock på mycket höga nivåer. Av penningpolitiska rapport framgår att de svenska bankerna är välkapitaliserade och att de i allt väsentligt lever upp till nya regelverk för bankerna, det s.k. III. Som ett led i normaliseringen av penningpolitiken har avvecklat de lån om sammanlagt till fast ränta som gavs ut . Enligt vad uppger fungerar dagslånemarknaden som den ska och förfallen har inte lett till några stora störningar i det finansiella systemet i övrigt. Situationen i och frågan om bilateralt stöd informerades utskottet av finansminister om situationen på . Med anledning av oron på bad den irländska regeringen EU om finansiell hjälp. EU har välkomnat förfrågan, och ett stödpaket från EU och IMF kommer i närtid att utarbetas. Stödet kommer att bestå av finansiering från IMF samt eurozonens och EU:s krismekanismer. Stödet kommer att vara villkorat av att den irländska regeringen vidtar åtgärder som medför att de offentliga finanserna blir långsiktigt hållbara. Bilateral hjälp välkomnas av EU inom ramen för det samlade stödpaketet. avser att ställa upp med bilaterala lån och även andra länder har visat ett intresse av att bistå . Mot bakgrund av att oron på riskerar att hota den finansiella stabiliteten i , vilket skulle kunna leda till en fördjupad lågkonjunktur är också den beredd att överväga ett bilateralt lån till på det sätt vi tidigare hjälpt och .