bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — För att ett svenskt lån till ska bli aktuellt krävs att det ekonomisk-politiska programmet för att sanera de irländska finanserna är trovärdigt och präglas av ett socialt ansvarstagande, framförde finansministern. Huvudsyftet är, som vid de svenska krediterna till och , att undvika allvarliga problem i det finansiella systemet och spridningar till den reala ekonomin. Utifrån ett antagande om att det totala stödet till skulle hamna på ca skulle den svenska andelen kunna röra sig om ca (ca vid en eurokurs på ). lån till uppgår till , varav hälften har utbetalats. lån till är , varav ingenting har utbetalats. Utskottet anser att det kan finnas skäl att, på motsvarande sätt som tidigare hjälpt och , överväga ett bilateralt lån till . Om detta skulle bli aktuellt förutsätter utskottet att regeringen återkommer till . Den realekonomiska utvecklingen i som osäkerheten om utvecklingen i omvärlden är stor kan utskottet konstatera att den svenska ekonomin fortsätter att utvecklas starkt om man ser till aktuella siffror över ekonomins utveckling. Enligt konjunkturbarometern ligger konfidensindikatorn för näringslivet kvar på en nivå klart över det historiska genomsnittet. Företagen är också optimistiska inför . Industrins orderingång och den svenska exporten växer snabbt. Som regeringen skriver i budgetpropositionen bedöms dock en betydande del av den exportuppgång som skett vara resultatet av att företag runt om i världen byggt upp sina lager medan den slutliga efterfrågan bedöms ha ökat i mer begränsad omfattning. Kapacitetsutnyttjandet i industrin fortsätter uppåt och låg på tredje kvartalet, enligt SCB. När det gäller hushållens syn på ekonomin dämpades visserligen optimismen enligt hushållens konfidensindikator (CCI). Nivån på indikatorn ligger dock fortfarande klart över det historiska genomsnittet, vilket innebär att förutsättningarna för en stark konsumtionstillväxt framöver är goda. Utskottet noterar att i ett fördjupande avsnitt i sin penningpolitiska rapport diskuterar varför tillväxten i är högre än i euroområdet och . Flera förklaringsfaktorer lyfts fram. En är att uppgången i världshandeln gynnar exportberoende ekonomi i återhämtningsfasen. Ytterligare faktorer är det höga sparandet bland hushållen i kombination med de starka offentliga finanserna, stabiliteten i den svenska banksektorn samt den relativt stabila utvecklingen av bostadsmarknaden i . På bedömer att den amerikanska bostadsmarknaden förbättras och statsfinanserna i euroområdet stabiliseras. Därför är det enligt främst på kort sikt som BNP-tillväxten i är högre än i euroområdet och . Vidare vill utskottet framhålla att parallellt med den goda BNP-utvecklingen har arbetsmarknaden fortsatt att stärkas. Jämfört med bedömningen i den ekonomiska vårpropositionen har regeringen reviderat upp prognosen över antalet sysselsatta med och 2011. Prognosen över arbetslösheten har reviderats ned med närmare en procentenhet både och . Antalet sysselsatta hade enligt färsk statistik från ökat med över 112 000 personer jämfört med . Arbetslösheten fortsätter att sjunka även om den fortfarande ligger på en hög nivå. Särskilt positivt är enligt utskottet att den starka utvecklingen på arbetsmarknaden gäller i stort sett alla grupper i befolkningen och att också långtidsarbetslösheten tenderar att minska. Förstärkningen av arbetsmarknaden är också bred i det avseendet att sysselsättningen ökat i de flesta av näringslivets branscher. Men trots att sysselsättningen har vänt uppåt totalt sett finns det, som regeringen framhåller i budgetpropositionen, stora regionala skillnader. har haft en särskilt stark uppgång i sysselsättningen, medan sysselsättningen i exempelvis har fortsatt att minska . Utskottet noterar också att trots fortsatt stora lediga resurser i ekonomin kan tendenser till brist på arbetskraft observeras inom vissa branscher. Som framgår av Konjunkturbarometern är bristen på arbetskraft besvärlig inom bygg- och anläggningsverksamhet samt inom vissa tjänstebranscher som datakonsulter och arkitekter. Reporänta, inflation och skuldökningen hos hushållen Vid penningpolitiska möte höjdes reporäntan till . motiverade höjningen med att även om inflationstrycket i svensk ekonomi är lågt till följd av det svaga konjunkturläget i omvärlden, låga arbetskostnader för svenska företag och en starkare krona, väntas det stiga i takt med att konjunkturen i förstärks. För att stabilisera inflationen nära målet på och uppnå ett normalt resursutnyttjande behöver reporäntan därför gradvis höjas till mer normala nivåer. som höjde räntan justerades prognosen för räntebanan framöver ned. Utskottet noterar att detta betyder att regeringens prognos över räntans utveckling framöver, som låg nära tidigare räntebana, nu ligger något högre än . Regeringens inflationsprognos ligger något lägre än . Vid utskottets utfrågning av riksbankschefen framhöll riksbankschefen att en faktor som spelat roll vid beslutet om räntehöjningen var skuldutvecklingen hos hushållen. Om skuldutvecklingen hos hushållen inte skulle mattas av, finns en risk för att finansiella obalanser uppkommer, om inte inom så bortom prognoshorisonten. En gradvis höjning av räntan och införda lånerestriktioner bidrar emellertid enligt riksbankschefen till att minska den risken. Riksbankschefen informerade vidare om att har satt i gång en utredning om riskerna på den svenska bostadsmarknaden som ska vara klar en bit in . Utskottet kan konstatera att bankernas utlåning till hushållen fortsatt att öka i oroväckande snabb takt, . Nivån på hushållens bostadslån uppgick till sammanlagt enligt SCB:s finansmarknadsstatistik. Utskottet anser att frågan om vilka risker som finns på den svenska bostadsmarknaden, bl.a. i ljuset av den snabba skuldökningen, är svårbedömd. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen av bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning. granskning av prognoserna över potentiell BNP Slutligen vill utskottet kommentera granskning av den ekonomiska vårpropositionen, där viss kritik riktades mot regeringens redovisning av prognoserna över potentiell BNP (RiR 2010:14). framhöll i granskningen bl.a. att prognosen för potentiell BNP borde redovisas mer utförligt och också att förändringar i bedömningen av potentiell BNP jämfört med föregående prognos borde förklaras. Detta då BNP-gapet (skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP) har stor betydelse för redovisningen av den ekonomiska utvecklingen och för uppföljningen av överskottsmålet. Utskottet anser att jämfört med den ekonomiska vårpropositionen så har regeringen i budgetpropositionen förtydligat vilka antaganden som ligger bakom prognoserna över potentiell BNP (se prop. 2010/11:1 finansplan m.m. s. 106107). Dock anser utskottet att regeringen tydligare bör redovisa hur prognoserna över potentiell BNP ändras mellan prognostillfällena. Som påpekar är transparensen i redovisningen särskilt viktig med tanke på att potentiell BNP inte ingår i den officiella statistiken och att det därför inte finns något utfall att utvärdera prognoserna mot. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet Att säkerställa överskott i de offentliga finanserna inom en rimlig tidshorisont har enligt utskottet högsta prioritet, inte minst mot bakgrund av det faktum att osäkerheten om utvecklingen är stor och att återhämtningen är bräcklig. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att det utrymme för reformer som indikeras mot slutet av prognosperioden inte ska intecknas för snabbt. välkomnar utskottet att regeringen redovisar sina reformambitioner och anger prioriteringar för mandatperioden. Utskottet vill även fortsättningsvis framhålla vikten av transparens i uppföljningen av överskottsmålet. Utskottet konstaterar vidare att de budgeteringsmarginaler som regeringen räknar med är större än vad som följer av regeringens egen riktlinje. Genom en politik för full sysselsättning och ett fortsatt minskat utanförskap kan klyftorna minskas och välfärden finansieras. Det är välkommet att skatten för pensionärer kan sänkas. ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. En framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på att de snabbt får möjlighet till arbete och egen försörjning. Utbildning är en nyckel till ekonomisk tillväxt och för att förebygga utanförskap i samhället. Den kommunala sektorn har stor betydelse för såväl välfärden som sysselsättningen. är den kommunala sektorns ekonomiska utveckling beroende av hur väl ekonomin generellt utvecklas. Tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politiken finns nu utrymme att skjuta till medel till kommunerna. Utskottet instämmer med regeringen i att klimatfrågan är vår tids största miljöutmaning som kräver en ambitiös och sammanhållen klimat- och energipolitik både internationellt, inom EU och i . Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). I detta avsnitt behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens och oppositionens förslag till riktlinjer behandlas tematiskt under rubrikerna 2.1.1 De offentliga finanserna, 2.1.2 Tillväxt och sysselsättning, 2.1.3 Välfärden och kommunerna, 2.1.4 Forskning och utbildning samt 2.1.5 Klimat, miljö och infrastruktur. Utöver detta behandlas ett antal motioner från allmänna motionstiden om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De förslag som behandlas är propositionens punkt 1, motionerna Fi230 av Socialdemokraterna, och yrkandena 1, 710, 12 och 13, Fi231 av yrkande 1, Fi233 av m.fl. (S), Fi259 av (S), Fi271 av (M), U306 av Socialdemokraterna yrkande 20 och So543 av yrkande 24. 2.1 Regeringens förslag till riktlinjer 2.1.1 De offentliga finanserna Återhämtningen i den svenska ekonomin är bredare och kraftigare än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition. Den snabba återhämtningen i den svenska ekonomin innebär även en stark återhämtning av de offentliga finanserna. Trots återhämtningen i ekonomin är resursutnyttjandet alltjämt svagt , vilket bidrar till fortsatta underskott i det finansiella sparandet 2010 och 2011. Därefter väntas överskott i det finansiella sparandet, och 2014 beräknas överskottet till av BNP. Förstärkningen av det finansiella sparandet sker främst genom fallande utgifter som tillsammans med en stark BNP-tillväxt bidrar till att de offentliga utgifterna minskar som andel av BNP . ligger skatterna på en nivå på av BNP . Tabell 2.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn 20092014 Miljarder kronor och procent av BNP Finansiellt sparande i procent av BNP -1,2 -1,3 -0,4 Källa: Budgetpropositionen . Tabell 2.2 Inkomster och utgifter som andel av BNP 20092014 varav skatter och avgifter Källa: Budgetpropositionen . Förstärkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande sker främst i staten och i viss mån i ålderspensionssystemet. En svag utveckling av skatteintäkterna förklarar underskotten i kommunsektorn. Den kommunala sektorns finansiella sparande påverkas mindre av högre skatteintäkter då konsumtionsutgifterna förutses höjas i motsvarande grad. En förändring i nationalräkenskaperna av redovisningen av pensionskostnader reducerar också sparandet i kommunsektorn. Även om BNP och sysselsättningen ökar i oväntat god takt innebär det stora fallet i BNP i krisens inledning att resursutnyttjandet i ekonomin alltjämt är lågt. Osäkerheten är stor om utvecklingen i omvärlden, inte minst till följd av de offentligfinansiella problemen i många andra länder, vilket innebär att det finns en stor osäkerhet i bedömningen av de offentliga finanserna. Utvecklingen på arbetsmarknaden utgör på den största osäkerhetsfaktorn, eftersom av de totala skatteintäkterna utgörs av skatt på arbetsinkomster. En sämre utveckling på arbetsmarknaden innebär även ökade utgifter. Om den prognostiserade minskningen i ohälsotalen inte inträffar innebär även detta högre utgifter. Den sammantagna bedömningen är att riskerna för en sämre utveckling överväger. Statsbudgetens saldo och statsskulden Från det kraftiga underskottet 2009 förbättras statsbudgetens saldo snabbt, och 2011 är statsbudgeten åter i balans. Budgetsaldot förbättras sedan gradvis, och beräknas ett överskott på . Drygt hälften av underskottet på 2009 berodde på att lånade upp åt för att förstärka valutareserven. Efter att ha minskat ökade statsskulden mätt som andel av BNP. minskar emellertid statsskulden igen, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. Förklaringen till att statsskulden minskar trots ett budgetunderskott 2010 är i huvudsak att den svenska kronan har stärkts, vilket ger en lägre värdering av statsskulden i utländsk valuta. bidrar ett positivt budgetsaldo till att statsskulden minskar, både nominellt och som andel av BNP. Utöver konjunkturåterhämtningen bidrar även det beräkningstekniska antagandet om försäljningar av statens innehav av aktier i noterade och onoterade bolag till en minskning av skuldkvoten. Tabell 2.3 Statsbudgetens inkomster enligt regeringen Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår avgifter till ålderspensionssystemet Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteintäkter (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Budgetpropositionen . Tabell 2.4 Statsbudgetens saldo och statsskulden 20092014 Miljarder kronor och procent av BNP Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Statsskuld i procent av BNP Konsoliderad bruttoskuld i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statspapper. Från en nivå på av BNP 2009 beräknas den konsoliderade bruttoskulden minska till av BNP 2014. En bidragande orsak till detta är den starka BNP-tillväxten . Reformutrymmet och vägen till överskott starka offentligfinansiella läge har visat sig vara helt avgörande för att möta den finansiella och ekonomiska krisen. Enligt regeringen gäller det att säkerställa förmåga att kunna möta en eventuell ny ekonomisk nedgång. Inriktningen på politiken är att de offentliga finanserna ska uppvisa balans och överskott på av BNP i linje med överskottsmålet. Vid en bedömning av hur snabbt ett överskott bör uppnås igen är det viktigt att, i rådande läge med fortsatt svagt resursutnyttjande och hög arbetslöshet, finanspolitiken inte blir för åtstramande. Det gäller att finna en balans mellan behovet att stödja återhämtningen och kravet att nå tillbaka till överskott. Det offentliga sparandet ska uppvisa ett överskott i linje med överskottsmålet när ekonomin och resursutnyttjandet är normalt. Tabell 2.5 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP -1,2 -1,3 -0,4 -5,7 -3,3 -2,5 -1,6 -1,1 -0,5 -1,2 -1,6 -2,0 -0,4 Källa: Budgetpropositionen . Med utgångspunkt i det budgetpolitiska ramverkets mål och restriktioner stämmer regeringen av reformutrymmet eller besparingsbehovet mot ett antal hållpunkter. En sådan hållpunkt är att en väl avvägd finanspolitik ska säkerställa att överskottsmålet och att utgiftstaket för staten inte överskrids. När reformutrymmet eller besparingsbehovet bedöms, ska vidare det ekonomiska läget beaktas. Utrymmet för finanspolitiska åtgärder beror dessutom på hur åtgärderna utformas. Strukturella reformer som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar produktionskapaciteten gör att reformutrymmet blir större. Slutligen bör en ansvarsfull bedömning av reformutrymmet eller besparingsbehovet ta hänsyn till riskbilden i den ekonomiska och offentligfinansiella utvecklingen och osäkerheten såväl i prognoser som i bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. För att bedöma reformutrymmet på ett mer systematiskt sätt med hänsyn tagen till konjunkturläget, använder regeringen två indikatorer: strukturellt sparande och den s.k. sjuårsindikatorn. Analysen av dessa två indikatorer visar att det strukturella sparandet ligger i linje med överskottsmålets nivå 2011, medan sjuårsindikatorn ligger något under målet. Den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn ligger dock väl över målet 2011. På grund av osäkerheten i måttet och risken för en asymmetrisk konjunkturutveckling bör viss vikt även läggas vid den ojusterade sjuårsindikatorn. Regeringens bedömning är då att sparandet förefaller vara i linje med eller något högre än överskottsmålet. Försvagningen av det finansiella sparandet till följd av de skarpa åtgärder som föreslås eller aviseras i denna proposition, som uppgår till , bedöms vara väl avvägd sett till behovet att relativt snabb nå upp till överskott i de offentliga finanserna igen och undvika att finanspolitiken blir för åtstramande i en situation med svagt resursutnyttjande även fortsättningsvis. Regeringen prioriterar reformer 2011 med inriktning mot full sysselsättning och minskat utanförskap, ökad kunskap, att värna och utveckla välfärden och minska krisens ofärdseffekter samt att förbättra miljö och klimat. Inkomstskatten för pensionärer föreslås sänkas genom ytterligare en höjning av det förhöjda grundavdraget till sammanlagt . För att värna välfärden och jobben föreslår regeringen att kommunsektorn 2011 tillfälligt tillförs ett extra statsbidrag på , utöver de och framåt som aviserats tidigare. Ett arbetsmarknadspolitiskt paket på föreslås också. Satsningarna för att förbättra miljö och klimat uppgår till 2011. Regeringen föreslår också andra satsningar som sammanlagt uppgår till ca 2011. De större posterna rör tillskott för att hantera ett ökat flyktingmottagande, tillskott till och samt satsningar mot alkohol, narkotika, dopning och tobak. Enligt den nuvarande bedömningen når det offentliga sparandet balans än vad som förväntades ekonomiska vårproposition. Mot slutet av prognosperioden är det offentliga sparandet väl över överskottsmålet. enbart till sjuårsindikatorn är det inte uppenbart att det uppstår något tillkommande reformutrymme. Beräkningen av det strukturella sparandet indikerar dock ett ökat reformutrymme över tiden, men beräkningen är osäker. Riskbilden talar för att reformutrymmet mot slutet av prognosperioden kan bli betydligt mindre än vad det strukturella sparandet visar. Ett osäkert framtida bedömt reformutrymme bör därför inte intecknas på förhand utan stämmas av inför varje nytt budgetår. Risken för en mer negativ utveckling talar i stället för att låta det offentliga sparandet stärkas relativt snabbt, för att säkerställa att går in i nästa lågkonjunktur med överskott i de offentliga finanserna. Regeringen presenterar ett antal reformambitioner för åren efter 2011 som inte påverkar de beräknade utgifterna och inkomsterna i budgetpropositionen. Dessa reformambitioner, och tidsplanen för dem, betingas av att ett tillräckligt stort överskott i de offentliga finanserna av permanent natur faktiskt uppstår. För att kunna beskriva dessa reformambitioner och ange prioriteringar för mandatperioden har regeringen gjort en preliminär bedömning av reformutrymmet för hela mandatperioden, där osäkerheten i bedömningen har beaktats genom att reformutrymmet beräknats med en säkerhetsmarginal i förhållande till överskottsmålet. Sammantaget bedömer regeringen att det är rimligt att upprätthålla en säkerhetsmarginal på av BNP i strukturellt sparande 2014. Givet denna säkerhetsmarginal innebär det att det strukturella sparandet bör uppgå till av BNP 2014. Med dessa förutsättningar bedöms reformutrymmet för mandatperioden, utöver de reformer som föreslås eller aviseras i budgetpropositionen, preliminärt uppgå till . En av de reformambitioner under 20122014 som regeringen presenterar i propositionen är att en förändring av jobbskatteavdraget och den statliga inkomstskatten bör kombineras med sänkt skatt för pensionärer för att fördelningsprofilen ska bli rimlig. Mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster bör sänkas från till . På skattesidan avser regeringen dessutom att återkomma med förslag om bl.a. nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar samt höjda skatter på tobak och alkohol. Regeringen utesluter inte att det kan behövas budgetförstärkande åtgärder på inkomst- eller utgiftssidan. En viktig utgångspunkt för sådana budgetförstärkningar är att den offentliga sektorns resurser ska användas på ett effektivt sätt, att denna potential ska tas till vara och att samhällsekonomiskt effektiva skattehöjningar kan användas för att finansiera en sänkning av samhällsekonomiskt skadliga skatter. Skattehöjningar ska normalt inte användas för att finansiera ökade utgifter. I propositionen väljer regeringen att lämna ett förslag för såväl det tredje som det fjärde tillkommande året, dvs. för både 2013 och 2014, vilket innebär att tidshorisonten utsträcks med utöver det krav på minsta tidshorisont som budgetlagen ställer. Förslaget till utgiftstak för det fjärde året, enligt regeringen, är ett viktigt instrument för att tydliggöra hur en återgång till överskott i de offentliga finanserna ska . Tabell 2.6 Utgiftstak för staten och budgeteringsmarginal 20102014 Miljarder kronor och procent av BNP Regeringens förslag till utgiftstak för staten % av takbegränsade utgifter Källa: Budgetpropositionen . Nivån på utgiftsstaket sätter en övre gräns för de takbegränsade utgifterna och hur stor del av ett eventuellt reformutrymme som kan användas på budgetens utgiftssida. Skillnaden mellan utgiftstaket och prognosen för de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Regeringens förslag till utgiftstak tar sin utgångspunkt i en samlad bedömning av det finanspolitiska ramverket och i prognosen för de offentliga finanserna samt i att utgiftstaket ska fastställas på en nivå som är förenlig med överskottsmålet och en långsiktigt hållbar finanspolitik. Utgiftstaket omfattar större delen av utgifterna i staten och ålderspensionssystemet. Tillsammans med utgifterna i kommuner och landsting utgör de i det närmaste de totala utgifterna för den offentliga sektorn. Det är denna utgiftsnivå, tillsammans med överskottsmålet, som är avgörande för hur stora de samlade skatteintäkterna behöver vara. De flesta skatter ger upphov till välfärdsförluster som måste vägas mot nyttan av de utgifter som skatterna finansierar. Utgiftstaket bör sättas i samklang med regeringens ambitioner för skattepolitiken. Utgifterna under utgiftstaket ökar förhållandevis långsamt under . Det beror främst på återhämtningen på arbetsmarknaden och strukturella reformer på ohälsoområdet som regeringen tidigare genomfört. Budgeteringsmarginalen under utgiftstaket växer därför till jämförelsevis höga nivåer . Regeringens bedömning ekonomiska vårproposition var att utgiftstaket borde öka med 2013 och 2014. Regeringen anser att denna bedömning är väl avvägd. Det är en nödvändig nedväxling jämfört med ökningstakten . Budgeteringsmarginalen minskar jämfört med den förhållandevis stora marginalen 2012. Det innebär att utgiftstaket, enligt regeringen, blir mer styrande för utgiftsutvecklingen. Enligt regeringen är det viktigt att poängtera att budgeteringsmarginalen visar det maximala utrymmet för reformer på utgiftssidan med hänsyn till ett antal andra restriktioner. Utrymmet för reformer på utgiftssidan begränsas primärt av överskottsmålet. Den föreslagna nivån på utgiftstaket och 2014 innebär en återgång till utgiftstak som är förenliga med överskottsmålet. Även skattepolitiken under den innevarande mandatperioden begränsar reformutrymmet på utgiftssidan eftersom en skattesänkning tar i anspråk delar av ett potentiellt reformutrymme. Slutligen begränsas utrymmet för reformer på utgiftssidan av behovet av en säkerhetsmarginal under utgiftstaket.