bet · GY01NU2 · 2010-12-13 00:00:00 — 2010/11:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) och bemyndigandena för under utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2010/11:1). Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion föreslagit att anslaget för regionala tillväxtåtgärder ska höjas med medan inte har andra uppfattningar än regeringen när det gäller ramen för utgiftsområdet eller fördelningen på anslag. Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag då de anser att deras respektive budgetalternativ bör ses som sammanhållna paket, där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. I fråga om den regionala tillväxtpolitikens allmänna inriktning framhåller utskottet att det har föreslagits och genomförts ett antal åtgärder som ligger i linje med den gällande strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Samtliga motioner med andra uppfattningar än de som regeringen redovisar om mål och inriktning för det aktuella politikområdet avstyrks av utskottet. I två reservationer (S, MP respektive V) redovisas en annan syn på den regionala tillväxtpolitiken. Beträffande pekar utskottet bl.a. på förekomsten av kontinuerliga utvärderingar och åtgärder som ska främja ökad samordning i samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i . Samtliga motionsyrkanden med anknytning till dessa frågor avstyrks. I en reservation (S, V) framförs uppfattningen att det finns utrymme för förbättringar. När det gäller organisering och lokalisering av statliga myndigheter bör nuvarande principer följas i enlighet med de grunder som uttalat, menar utskottet. Enligt en reservation (V) bör regeringen lägga fast en nationell plan med inriktningen att delar av statlig verksamhet ska omlokaliseras. Med hänvisning bl.a. till att frågor om tillgång till kommersiell och offentlig service på landsbygden redan ges bred uppmärksamhet inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken avstyrker utskottet motioner med krav på åtgärder på detta område. I två reservationer (S respektive V) framförs andra uppfattningar. Ett motionsyrkande om stöd till biogaspumpar behandlas och avstyrks av utskottet men får stöd i en reservation (S, MP, V). Förslag om återföring av medel från vatten- och vindkraft och andra naturresurser till berörda områden avstyrks också av utskottet, som erinrar om gällande principer för statens budgetsystem. Ett annat synsätt redovisas i en reservation (MP, V). Utskottet avstyrker vidare ett antal motioner med koppling till utvecklingen i vissa geografiskt avgränsade områden som exempelvis län eller kommuner. I betänkandet behandlar utskottet också dels regeringens skrivelse om strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221), dels styrelses redogörelse om omlokalisering av myndigheter (redog. 2009/10:RRS27). Utskottet föreslår att lägger såväl skrivelsen som redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den regionala tillväxtpolitikens inriktning avslår motionerna 2009/10:N20 yrkandena 13 och 58, 2010/11:Fi263, 2010/11:C311 yrkande 22, 2010/11:N251, 2010/11:N291, 2010/11:N318, 2010/11:N323 yrkandena 14 och 18, 2010/11:N362 yrkande 3 och 2010/11:N429 samt lägger skrivelse 2009/10:221 till handlingarna. Reservation 1 (S, MP) Reservation 2 (V) avslår motionerna 2009/10:N20 yrkande 4, 2010/11:C311 yrkande 25 och 2010/11:N245. Reservation 3 (S, V) Organisering och lokalisering av myndigheter avslår motionerna 2010/11:N229, 2010/11:N289 yrkandena 1 och 4, 2010/11:N300, 2010/11:N314, 2010/11:N323 yrkande 6 och 2010/11:N372 samt lägger redogörelse /10:RRS27 till handlingarna. Reservation 4 (V) Kommersiell och offentlig service på landsbygden avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 14, 2010/11:N247, 2010/11:N255, 2010/11:N256, 2010/11:N258, 2010/11:N323 yrkandena 12 och 13 samt 2010/11:N360 yrkande 2. Reservation 5 (V) Reservation 6 (S) motiveringen avslår motion 2010/11:N398 yrkande 11. Reservation 7 (S, MP, V) Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 26, 2010/11:N323 yrkande 14, 2010/11:N343, 2010/11:N403 och 2010/11:N431. Reservation 8 (MP, V) Utvecklingen i vissa geografiska områden avslår motionerna 2010/11:MJ265 yrkande 3, 2010/11:N201, 2010/11:N214, 2010/11:N241, 2010/11:N278 yrkande 2, 2010/11:N282, 2010/11:N289 yrkandena 2 och 3, 2010/11:N312 yrkande 1, 2010/11:N333 yrkandena 1 och 3, 2010/11:N363, 2010/11:N374 yrkandena 1 och 2, 2010/11:N375, 2010/11:N376, 2010/11:N382, 2010/11:N383 yrkande 2, 2010/11:N397, 2010/11:N404 yrkandena 13 och 5, 2010/11:N410 och 2010/11:N428 yrkandena 1 och 4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Bemyndigande för anslaget 1:1 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122019. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 19 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 19 punkt 2. Anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar för anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 19 punkt 3. Motioner som rör anslagen m.m. avslår motionerna 2010/11:N287, 2010/11:N319, 2010/11:N337, 2010/11:N360 yrkande 1 och 2010/11:N368. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP)1, (M), (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (S)5, (SD)6, (V)7, (S)8, (S)9, (M), (FP), (C) och (KD). Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. I detta betänkande behandlas proposition 2010/11:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt regeringens skrivelse 2009/10:221 om strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning en motion som har väckts med anledning av skrivelse 2009/10:221 styrelses redogörelse /10:RRS27 om omlokalisering av myndigheter 66 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Under ärendets beredning har lämnat information inför utskottet om sitt arbete med strukturfonderna. Utgångspunkten för detta betänkande är att utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt är fastställd . tar ställning till regeringens förslag i budgetpropositionen till fördelning av utgifter på utgiftsområden (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1). har i ett yttrande till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsramar (yttr. 2010/11:NU1y). I detta betänkande redovisas inledningsvis den regionala tillväxtpolitikens allmänna inriktning och mål. Vidare behandlas frågor om , lokalisering av myndigheter samt återförande av medel från vatten- och vindkraft och andra naturresurser till de regioner där de genereras. Servicefrågor liksom ett antal motionsyrkanden om utvecklingen i vissa geografiska områden tas också upp. Slutligen behandlas anslagsfrågor. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Utskottet hänvisar till genomförda och planerade åtgärder på området. Jämför reservationerna 1 (S, MP) och 2 (V). Utgiftsområdet Regional tillväxt omfattar huvudsakligen medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Den regionala tillväxtpolitiken omfattar emellertid betydligt fler åtgärder än de som finansieras av anslag inom det aktuella utgiftsområdet. Regionala hänsynstaganden och åtgärder inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är sammantaget av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen och för möjligheterna att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Detta mål är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. I budgetpropositionen sägs att hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Regeringen kommer även fortsättningsvis att föra en aktiv förnyelsepolitik som ger alla delar av landet möjligheter att utvecklas av egen kraft och bidra till det gemensamma bästa. Den regionala tillväxtpolitiken ska, enligt regeringen, därför ytterligare stärkas genom ökat lokalt och regionalt inflytande över och ansvar för statliga tillväxtresurser. Regeringen anser att målet för politiken bäst nås genom en väl fungerande dialog och samordning dels mellan politiska områden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå. Detta gäller särskilt insatser som stärker den lokala och regionala konkurrenskraften genom investeringar, företagande, entreprenörskap, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt god servicenivå såväl lokalt som regionalt. Det regionala tillväxtarbetet bedrivs bl.a. i form av regionala strategier och program som genomförs i samspel med den nationella och den europeiska nivån. Europeiska unionens sammanhållningspolitik är och ska vara en betydande och integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken. Strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet av sammanhållningspolitiken i och utgör en betydelsefull del av det regionala tillväxtarbetet. Sammantaget ska den regionala tillväxtpolitiken inriktas på följande: Prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet och strategiskt gränsöverskridande samarbete i det regionala tillväxtarbetet. Strategiska statliga insatser och åtgärder för hållbar tillväxt i samspel med aktörer på såväl lokal, regional, europeisk som global nivå. Att ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner, såsom gles- och landsbygd, små och medelstora städer samt storstadsområden. Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i samverkan med aktörer på lokal och regional nivå. Ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över statliga medel, vilket bl.a. skapar bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap. En god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. Ökat fokus på demografiska utmaningar, internationalisering och hållbarhet med särskilt stärkt fokus på miljö, klimat och energi, jämställdhet, folkhälsa samt integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet. Regionala strategier och program som genomförs i partnerskap och i samspel med nationell och europeisk nivå i syfte att stärka det lokala och regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitikens strategier består av olika former av planer och dokument som säkerställer genomförande och utveckling av verksamheten som helhet eller en avgränsad del. Strategierna används för bl.a. analys, prioritering, finansiering, genomförande och uppföljning av hållbart regionalt tillväxtarbete. Dessa omfattar ofta även vision, mål, policy och handlingsplan. Regeringens skrivelse om strategiskt tillväxtarbete överlämnade regeringen skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) till . I skrivelsen slås inledningsvis fast att det under den dåvarande mandatperioden fattades två viktiga beslut om större förändringar som styr det regionala tillväxtarbetet. Dessa beslut var att med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen godkände målet för den nya regionala tillväxtpolitiken med stärkt tillväxtfokus. Vidare beslutade regeringen om en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning för perioden 20072013 där regional tillväxtpolitik, arbetsmarknadspolitik och genomförandet av den europeiska sammanhållningspolitiken bands samman. I skrivelsen fastställs att den nationella strategins inriktning och dess prioriteringar innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete alltjämt är aktuella och vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Inom prioriteringarna finns det, enligt regeringen, emellertid behov av att utveckla vissa delar. Exempelvis ska tillväxtpotentialen inom klimat- och energiarbetet tas till vara så att bl.a. miljödriven näringsutveckling utvecklas och ses som en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet. Synen på innovationer bör breddas och utvecklas, bl.a. till att även omfatta tjänster. Därutöver är det, enligt regeringen, viktigt med stärkt samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken för att främja kompetens- och arbetskraftsförsörjningen till privat och offentlig sektor. Inriktningen är att, i de frågor där det är relevant, på ett bättre sätt än införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. Det regionala tillväxtarbetet ska även sättas in i ett större geografiskt sammanhang och bl.a. bidra till genomförandet av för . Tre horisontella områden demografiska utmaningar, internationalisering samt hållbarhetsdimensionen med miljö, klimat och energi, jämställdhet, integration och mångfald ska i högre utsträckning uppmärksammas i analyser och utveckling av strategier, program och insatser i det regionala tillväxtarbetet. Vidare anser regeringen att statliga myndigheter i större utsträckning behöver finna sin roll i det regionala tillväxtarbetet, och i ökad grad samverka för att kunna bidra till ett effektivt samspel med den lokala och regionala nivån. Lärdomar som kan dras från arbetet med nationell och regional samordning i lågkonjunktur ska fortsättningsvis tas till vara i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen konstaterar att det regionala tillväxtarbetet behöver ett tydligt regionalt ledarskap som kan prioritera och besluta om strategiska vägval. Detta ställer även krav på en väl fungerande samverkan och samordning regionalt. De regionala utvecklingsprogrammen ska i större omfattning än bidra till att öka harmoniseringen av och samordningen mellan planer och strategier på olika administrativa nivåer och sektorsområden. De åtta regionala strukturfondsprogrammen, det nationella strukturfondsprogrammet för konkurrenskraft och sysselsättning samt de tretton territoriella samarbetsprogrammen som deltar i spelar en viktig roll i det regionala tillväxtarbetet. Via strukturfondsprogrammen tillförs den regionala tillväxtpolitiken betydande utvecklingsmedel som möjliggör långsiktiga och strategiska insatser utifrån regionala prioriteringar. För att öka fokuset på resultat och utveckla lärandet måste insatser som bedrivs inom den regionala tillväxtpolitiken i högre grad grundas på erfarenheter, kunskaper och resultat från tidigare genomförda insatser. Det är, enligt vad regeringen anför, väsentligt att samtliga aktörer i det regionala tillväxtarbetet är delaktiga i utvärderingsarbetet och att uppföljning, utvärdering och lärande främjas inom alla delar av det regionala tillväxtarbetet. Motion 2009/10:N20 (S) väcktes med anledning av regeringens ovan refererade skrivelse om strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Motionärerna delar i allt väsentligt regeringens beskrivning av de svenska regionernas stora framtidsutmaningar, och de säger sig inte ha någon egentlig avvikande uppfattning när det gäller den nationella strategins prioriteringar. De anser dock att det saknas operativa åtgärder för att nå målen för den regionala tillväxtpolitiken. I motionen presenteras därför ett urval av de mest aktuella åtgärderna under det kommande halvseklet. Bland dessa märks åtgärder inom följande områden: Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen. Motionärerna vänder sig mot regeringens ambition att koncentrera forskningen till ett fåtal etablerade lärosäten. Kraftigt förbättrad transportinfrastruktur. Motionärerna föreslår en mycket kraftig modernisering och kapacitetsökning av järnvägssystemet samt satsningar på urban kollektivtrafik och cykelåtgärder. Motionärerna vill att den nationella nivån, tillsammans med storstadsregionernas företrädare, utformar en strategi för att utveckla storstädernas möjligheter. Integration, kamp mot brottslighet samt bostads-, infrastruktur- och utbildningsfrågor måste få särskilt utrymme i en sådan strategi. Tillgängligheten till grundläggande samhällsfunktioner måste värnas, oavsett var i landet man bor. Den kommunalekonomiska utjämningen. Den regionala variationen i befolkningens åldersmässiga sammansättning är betydande. Motionärerna anser att det behövs ett större och mer långsiktigt statligt tillskott till kommunsektorn än vad regeringen föreslagit. En väl fungerande bostadsmarknad. Motionärerna vill utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning på hyresrätter till rimliga hyror och kostnader samt miljövänlig teknik. De vill också rusta upp det befintliga bostadsbeståndet i miljonprogramområdena. Företagande och entreprenörskap. Motionärerna vill göra en nedsättning av arbetsgivaravgifterna med 2011 och med 2012. De vill också sänka kostnaderna för att anställa unga arbetslösa och se över företagens sjuklönekostnader. Ett riskkapitalavdrag och en ny marknadskompletterande riskkapitalfond på ska stärka innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretags tillgång till kapital. Vidare vill motionärerna att staten ska ta ett större ansvar för att locka besökare till bl.a. genom att ta fram ett strategiprogram och ett särskilt utbildningsprogram för besöksnäringen. Ett särskilt bolag ska bildas för att samla och professionalisera arbetet med stora evenemang. Möjligheterna att skapa en utvecklingsfond för landsbygden bör ses över, sägs det i motion 2010/11:Fi263 (S). Fonden skulle göra det möjligt för kommuner med negativ befolkningsutveckling att söka pengar för utvecklings- eller marknadsföringsprojekt. I motion 2010/11:N291 (S) konstateras att regionalpolitiken måste hitta lösningar på såväl de snabbväxande storstädernas problem som de svåra välfärdsutmaningar som väntar många mindre regioner som tampas med kraftigt minskande befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur. Motionärerna framhåller särskilt utbyggnad av högskolan, god infrastruktur och tillgänglighet till offentlig och kommersiell service som viktiga faktorer i sammanhanget. Ett fördjupat samarbete med kommuner, landsting och kooperativa och ideella verksamheter efterfrågas också. En väl sammanhållen nationell bredbandsstrategi för hela landet lyfts fram liksom värdet av ett tydligt stöd till lokalt arbete med landsbygds- och byautveckling, kombinationssysselsättning och lokala initiativ till föreningsdrift, kooperation och socialt företagande. Strategiska branschprogram där bl.a. de regionalpolitiska aspekterna betonas omnämns, och de gröna näringarnas betydelse för landsbygden och dess sysselsättning understryks. Ett särskilt branschprogram för livsmedelsindustrin efterfrågas. För många är landsbygden en attraktiv miljö att bo i, erinras det om i motion 2010/11:N362 (S). Motionärerna anser att landsbygden skulle kunna locka många fler med bättre förutsättningar för arbete, kommunikationer och service, och de begär ett tillkännagivande om en nationell strategi för en hållbar landsbygdspolitik. I motion 2010/11:N429 (S) efterfrågas samordning som grund för en rättvis, jobb- och tillväxtskapande regional utveckling i hela landet. En sådan regionalpolitik måste utgå från att hela landet hänger ihop och att vi alla är beroende av varandra. Det nationella måste samverka aktivt med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter, hållbara arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i hela landet. Statliga bolag, verk och myndigheter ska via regleringsbrev och ägardirektiv ges tydliga signaler om sitt ansvar för att stärka och bidra till den regionala utvecklingskraften. Motionärerna anser att staten måste garantera tillgången till post, tele, el, IT och annan grundläggande infrastruktur i hela landet. Varje kommun ska ha minst ett statligt servicekontor som representerar myndigheter som arbetsförmedling, försäkringskassa, skatteverk och polis. Högskolor och universitet ska ha ett uttalat ansvar för att vara en aktiv partner i den egna regionens utveckling. Vidare efterfrågas branschprogram för strategiska näringar. Samarbetet mellan viktiga näringar och samhället måste fördjupas. En särskild framtidssatsning bör göras på att expandera turist- och besöksnäringen. Ett tydligt stöd till lokalt arbete med landsbygds- och byautveckling, kombinationssysselsättning, lokala initiativ till föreningsdrift, kooperation och socialt företagande måste, enligt motionärerna, också övervägas liksom en offensiv strategi för ökade investeringar i bostadsbyggande och i klimatsmarta lösningar. Alla regioners tillväxt är till gagn för hela landet, slås det fast i motion 2010/11:N251 (M). För att skapa regional tillväxt krävs dock att regionala aktörer, både offentliga och privata, agerar samlat och kraftfullt. Det behövs någon inom som ansvarar för den regionala utvecklingen och som har till uppgift att samordna olika departements regionala satsningar. Ett starkare samarbete mellan Närings- och Utbildningsdepartementen inom utbildnings- och forskningsfrågor är, enligt motionären, också viktigt för att skapa regional tillväxt. Ett system som innebär att departement och myndigheter systematiskt bedömer hur olika insatser påverkar landsbygden och hur landsbygdens behov ska kunna mötas i det aktuella fallet (s.k. rural proofing) bör prövas i , sägs det i motion 2010/11:C311 (KD). Tanken är inte att hindra förändringar utan att stödja den ständigt pågående strukturomvandlingen. Det måste vara möjligt att bo och arbeta i hela , framhålls det i motion 2010/11:N318 (KD). Alliansregeringen har gjort en hel del för att förbättra situationen för de boende på landsbygden , men fler åtgärder måste till. Det handlar om fler regelförenklingar och andra förbättringar för företag. Större samverkan mellan kommunerna och fristående initiativ efterfrågas också i motionen. vill demokratisera den svenska regionala utvecklingspolitiken och svensk landsbygdspolitik, sägs det i kommittémotion 2010/11:N323. Det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften i alla regioner. Utvecklingspolitiken bör kännetecknas av ett nedifrån-och-upp-perspektiv, och den regionala utvecklingspolitikens mål måste vara att ge likvärdiga förutsättningar för individer, hushåll och företag, oberoende av bostadsregion. Medlet kan, enligt motionärerna, vara en offensiv regionalpolitik som inriktas på regioner som har förutsättningar för självgående tillväxt. Vidare anser motionärerna att det behövs mer offensiva och operativa mål för att få en rättvisare och jämnare utveckling av tillväxten och sysselsättningen i landet.