bet · GY01KU4 · 2010-11-16 00:00:00 — Delvis vilande lagförslag delvis regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1[ Riksdagsordningen omtryckt 2007:726.] dels att rubriken närmast före tilläggsbestämmelsen 8.16.1 ska lyda Tilläggsbestämmelser dels att tilläggsbestämmelsen 7.2.2 i ska ha följande lydelse, dels att det i riksdagsordningen ska införas en ny tilläggsbestämmelse, 8.16.2, av följande lydelse. 7.2.22[ Senaste lydelse 2009:176.] Valberedningen bereder inte val av riksföreståndare, vice riksföreståndare, person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän, riksdagsdirektör, ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän, riksrevisorer samt val till och till riksrevisorerna. Valberedningen bereder inte val av riksföreståndare, vice riksföreståndare, person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän, riksdagsdirektör, ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän, riksrevisorer samt val till och till ombudsmän och riksrevisorerna Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelsen 8.11.2, i fråga om riksrevisorer i tilläggsbestämmelsen 8.12.1, i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelsen 8.4.1 samt i fråga om ledamöter i till riksrevisorerna i tilläggsbestämmelsen 8.5.1. Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om riksdagsdirektör i tilläggsbestämmelsen 9.1.1, i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelsen 8.11.2, i fråga om riksrevisorer i tilläggsbestämmelsen 8.12.1, i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelsen 8.4.1 samt i fråga om ledamöter i till ombudsmän och riksrevisorerna i tilläggsbestämmelsen 8.5.1. väljer i enlighet med bestämmelserna i 4 § lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare två ledamöter som representerar allmänheten i och en personlig ersättare för var och en av dem. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 §, 6 kap. 3 § och 14 kap. 9 § vallagen (2005:837) ska ha följande lydelse. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen . till skall hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som skall vara valdag. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 4 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 3 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. Kandidatnamn skall vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat skall identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna skall dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst. Kandidatnamn ska vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en sär skild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd. I första hand skall ordningen mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal skall fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen. I första hand ska ordningen mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. Denna lag träder i kraft . Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationer 1 och 2. Ett lands grundlag utgör reglerna för dess styre och för medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter. Den har ett skydd mot att ändras alltför lättvindigt. grundlag kan bara ändras genom att röstar igenom förslaget till förändringar två gånger med ett allmänt val däremellan eller genom en folkomröstning som har initierats av riksdagen.Den nu aktuella grundlagsändringen innefattar sådant som försvagar det svenska medborgarskapet och grundlagsfäster och cementerar mångkulturalismen. Dessutom påverkas vår ställning som självständig och suverän stat drastiskt genom att EU-medlemskapet skrivs in i grundlagen. För mig och mina partikamrater är alla dessa förändringar ytterst beklagliga, inte minst därför att de försvagar svenskarnas status och svenskarnas rätt till självbestämmande.Jag tillstår ändå att grundlagsförslaget förvisso innehåller en del behövliga förändringar. Vi ser förbättringar och vi ser tydliggöranden som kommer att underlätta i ett antal avseenden, men nackdelarna överväger vida de positiva delarna i förslaget. Nackdelarna är också av en sådan natur att vi sverigedemokrater aldrig kan acceptera dem.För det första: Det svenska medborgarskapet urholkas. I regeringsförklaringen talade statsministern om att medborgarskapets tyngd och betydelse ska stärkas. Men de föreslagna förändringarna innebär tvärtom en kraftigt försvagad status för medborgarskapet. Kravet på att statsråd ska ha varit svenska medborgare försvinner. Medborgarskapskravet vad gäller statliga anställningar försvinner med några undantag för en handfull militära och juridiska ämbeten. Det föreslås dessutom att begreppet "medborgare" byts ut till "var och en". Detta innebär att det blir fritt fram för utländska medborgare att ha samhällsbärande viktiga positioner i det svenska samhället. Det innebär också att utlänningar i stort jämställs med svenska medborgare i grundlagen.För det andra: Det mångkulturalistiska synsättet cementeras. Skrivningarna skärps för kulturella minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv då detta i det nya förslaget "skall" främjas i stället för som "bör" främjas. Det är en begreppsförändring som i juridisk mening innebär en väsentlig skillnad.Visst rör detta de nationella minoriteterna, men vi ser också en risk för att det kan komma att utnyttjas av andra minoriteter som just inte omfattas av bestämmelserna. Relativismen inom det svenska politikerlandskapet är som bekant ganska omfattande.Vi sverigedemokrater anser inte att ett land ska byggas på motsättningar mellan olika grupper. Vi vill i stället söka bjuda in människor i den svenska gemenskapen för att på så sätt uppnå en samhörighet - en samhörighet som är en förutsättning för en stark välfärd och för ett tryggt, stabilt och harmoniskt Sverige.För det tredje: EU-medlemskapet grundlagsfästs. En av de få positiva detaljerna i Lissabonfördraget är att det numera finns en tydlig utträdesparagraf. och andra medlemsstater i EU kan välja att lämna unionen om de skulle vilja göra det . Men med den föreslagna nya svenska grundlagen försvåras möjligheter till ett utträde markant, även i händelse av att en bred majoritet i skulle vilja lämna unionen. Det tycker jag är djupt olyckligt. Jag kan inte se några positiva konsekvenser av förslaget. Jag menar att det för den enskilde svenska medborgaren bara innebär ytterligare inskränkningar i möjligheten att bestämma över oss själva och att bestämma i vårt eget land.Just när det gäller EU-medlemskapet är jag både förvånad och oroad över hur lite det har diskuterats i den allmänna samhällsdebatten. Jag kan ha viss förståelse för att inget av de övriga partierna i den här församlingen opponerar sig mot att mångkulturen cementeras och att det svenska medborgarskapet urholkas. Jag kan ha viss förståelse för det eftersom det i dessa avseenden bara är som utgör en opposition i det här landet. Det som oroar och förvånar mig allra mest är i stället att det är så tyst bland EU-kritiker. Varför råder det närmast total tystnad om att konstitution ändras för att grundlagsfästa EU-medlemskapet?Jag menar att det svenska medlemskapet i Europeiska unionen saknar ett tillräckligt starkt folkligt mandat för att förtjäna att skrivas in i grundlagen. Det är bara en knapp majoritet - enligt - som anser att det svenska EU-medlemskapet är någonting positivt. Ungefär lika knapp var majoriteten när vi röstade ja till det svenska medlemskapet. Senast frågan prövades i en folkomröstning, 2003, visade resultatet tydligt att svenska folket inte är nöjda med den utveckling mot ökad överstatlighet som vi ser i . Det EU-medlemskap som skrivs in i den svenska grundlagen är någonting helt annat än det som vi röstade ja till 1994.På partinivå finns naturligtvis skillnader med stora grupper av EU-kritiker inom flera partier. Det gäller inte minst bland de rödgröna och i synnerhet inom , bland dess väljare och sympatisörer. Just roll i frågan tycker jag förtjänar lite extra uppmärksamhet. Bara ungefär en fjärdedel av sympatisörer och väljare anser att EU-medlemskapet är någonting positivt. En stor del av väljare vill till och med att ska lämna Europeiska unionen. I kommunikationen med sina väljare säger sig vara ett EU-kritiskt parti som är motståndare till överstatlighet och till den europeiska unionen. Jag tycker ändå att man tydligt visade motsatsen när man röstade för förslaget till förändrad grundlag i en första omgång.Herr talman! Man kan tycka att detta bara är en symbolfråga utan någon större praktisk betydelse. Men det fanns en anledning till att vi inte redan i samband med att anslöts till Europeiska unionen gav EU-medlemskapet ett grundlagsskydd. Då resonerade man som så att det inte gick att utesluta att EU utvecklades på ett sådant sätt att fann anledning att dra sig ur unionen. Jag tycker att det var ett mycket klokt resonemang som i allra högsta grad har samma tyngd än i dag.Herr talman! Jag är realist. Jag inser och jag erkänner att situationen såsom den ser ut är att är med i den europeiska unionen. Vi har förbundit oss genom olika avtal att erlägga en viss avgift och att följa vissa avtal som vi nu är bundna av. Men det är ingenting som på något sätt förhindrar vare sig mig eller mitt parti att på ett politiskt plan motarbeta denna utveckling. Precis som riksdagsmajoriteten i närmare två decennier har arbetat aktivt för att cementera EU-medlemskapet och gjort allt i sin makt för att urholka och skänka bort vår suveränitet och vår självbestämmanderätt kommer vi sverigedemokrater med alla medel som står till buds att aktivt arbeta för att ge svenska folket sin självbestämmanderätt tillbaka. Det är någonting som är fundamentalt för oss som tror på nationalstatsprincipen.Herr talman! Varje åtgärd som syftar till att ge bort vår rätt att forma vårt eget samhälle och vår egen framtid kommer vi sverigedemokrater att bekämpa. (Applåder)I detta anförande instämde (SD). Det är arbete som går i mål. Jag är glad och stolt över att vara en av dem som har deltagit hela vägen i processen - från den långa och grundliga utredningen till den avslutande debatten och beslutet här i kammaren.En sådan större grundlagsrevidering görs bara en gång per generation. När vi startade arbetet fanns tydliga skiljelinjer och stora motsättningar när det gällde vart vi skulle. Från sida drev vi först och främst arbetet med inriktningen att stärka grundlagen och de mänskliga rättigheterna. Jag vill se en grundlag i som spelar en större roll i samhällslivet och inom juridiken. Målet borde också vara att människor känner till våra grundlagar och att dessa därmed är både begripliga och användbara.När man tar studenten ska man känna till något om den svenska regeringsformen. Jo, därför att det är i regeringsformen som de grundläggande villkoren för demokratin i beskrivs. Där regleras demokratins spelregler och förhållandet mellan medborgare och politik - mellan väljare och valda. Det är där det står om folkstyret, om det kommunala självstyret, om den personliga integriteten och om de mänskliga rättigheter som bär upp en civilisation värd namnet.Jag är glad och stolt för att vi har lyckats att nå en rejäl bit framåt på den vägen trots ibland starkt motstånd. Vi hade kunnat nå ännu längre. Det fanns egentligen en majoritet som i flera centrala frågor var överens om att gå ännu lite längre. Det var att ta ett steg för att till exempel införa en författningsdomstol, att ytterligare stärka folkinitiativet och personval i valsystemet.Men vi lever trots allt i , konsensuslandet i norr där det inte är riktigt fint att vara så oense om alla möjliga frågor. Det blev därför en stor kompromiss med alla riksdagspartier. Det har också sina fördelar. Det stärker förslagets tyngd och gör att det rimligen finns ett brett ansvar för att vi här i också genomför idéerna och tankarna bakom förändringen.Nackdelen är dock att grundlagen inte fått den uppmärksamhet som den förtjänar. De förändringar som vi föreslår borde ha diskuterats mer inför beslutet och inför det andra beslutet . Det hade gjort människor mer medvetna om förändringarna och gjort det svårare att ta upp en sådan pseudodebatt som vi har fått . När nästan alla är överens får inte medierna den näring som krävs i form av konflikter.Jag vill lyfta fram några konkreta saker i förslaget och den förändring vi gör som jag menar kommer att påverka Sverige.Uppenbarhetsrekvisitet försvinner. Den är en märklig juridisk ordning som har skilt ut från andra moderna demokratiska länder. I vår regeringsform har det särskilt angivits att grundlag går före vanlig lag endast om den senare uppenbart strider mot grundlagen. I praktiken har det varit ett grundskott mot möjligheterna för människor att använda bland annat rättighetskapitlet om mänskliga rättigheterna i domstolar.Därmed kommer man nu även i att kunna åberopa de mänskliga rättigheterna i vår grundlag när de kommer i konflikt med enskilda lagar och regler. Det gör också att intresset för grundlagen kommer att öka bland både medborgare och jurister. En följdeffekt blir också att Lagrådet kommer att stärkas med det förslag som ligger . Nya förslag från regeringen måste i större utsträckning gå till Lagrådet för granskning. Det gör att vi kommer att få bättre genomarbetade förslag som är överens med tankarna med grundlagen när de kommer till för debatt och beslut.Den personliga integriteten får en särskild skärpning efter de senaste årens debatt och utförsbacke på detta område. Det innebär att det nu måste ske en översyn i för att anpassa lagar och förordningar till det nya läget där personlig integritet får en större betydelse.Det blir en omröstning om statsministern efter nästa val. Det är en fråga som och har drivit och som vi fått en hygglig lösning på. Innan valet ansåg nämligen att det var viktigt att klargöra hur den parlamentariska situationen såg ut och om det finns en majoritet för den sittande statsministern efter att val hållits. när gör allt för att se ut som sossarna gjorde förr tycks de även ta till sig de sämre sidorna tyvärr.Personvalet kommer att stärkas. Det gör att fler riksdagsledamöter kommer att kunna väljas in genom att väljarna har kryssat in dem. Det har funnits en dålig kompromiss som inneburit att just till riksdagsvalet har vi haft högre spärrar mot personval än i landsting och kommuner. Det har varit ett slags halvmesyr som återspeglar en rädsla hos partierna mot att låta väljarna få större genomslag just i riksdagen.Nu blir det en förändring som gör att spärren sänks till även vid riksdagsvalet. Det gör i sin tur att det blir ännu viktigare att få en lösning på frågan om hemliga bidrag till partier och politiker. Det krävs helt enkelt en ny lagstiftning som visar att vi inte längre håller korruptionen om ryggen.De senaste åren har internationella organisationer på flera sätt uppmärksammat den bristande öppenheten i på det här området. Frågan bearbetas just nu i där det finns en möjlighet att hitta en överenskommelse om inte , väljer att luta sig mot som tycks ha valt linjen att mörka pengar och hemlighetsmakeri är bra och rätt väg att gå vidare för partierna i . Öppenhet är vägen. Det minskar korruptionen och stärker demokratin.Det förstärkta folkinitiativet är nästa sak. I normalfallet ska ett folkinitiativ leda till en folkomröstning, står det nu i den utredning och den proposition som vi ska ta ställning till. Det är en stor skillnad mot hur det har varit. har kommunfullmäktige regelmässigt sagt nej till namninsamlingar för att få till folkomröstningar i enskilda frågor. blir det tvärtom.Kommunfullmäktige får betydligt mindre möjligheter att agera bromskloss. Det krävs en kvalificerad majoritet för ett sådant beslut. Det ska då handla om felaktigheter som att omröstningen går utanför kommunens kompetens eller strider mot någon lag eller så.Det innebär att människor i praktiken får nya möjligheter att påverka. Men det kommer också att kräva av oss att vi tar fram en ny kultur och praxis i där vi ser medborgarnas delaktighet i beslutsapparaten som naturlig inte bara en gång . Politiker runt om i måste sluta att se människor som ett hot i beslutsprocessen.Så kommer vi till EU-frågan. Jag får väl säga: God morgon, ! Vi tycks ha fått en ny EU-debatt . Visserligen är med i EU, men vi ska fortsätta att låtsas som att vi inte är det. Vi mår alla bättre, tycks resonemanget vara, om vi fortsätter att tro att ingenting har hänt.Jag tycker att grundlagen ska spegla verkligheten. Jag var på den sidan som motarbetade ett svenskt medlemskap . Men jag tycker inte att de ungdomar som växer upp i ska behöva vara okunniga om vem som egentligen bestämmer och att en stor del av de lagar som vi inför i kommer från EU.Ska man kunna vara med att påverka även i det systemet bör vi snarare se till att medvetenheten ökar, att människor är med på banan och att vi ser till att vi har medborgare som är kunniga om hur verkligheten ser ut i stället för att försöka låtsas som att ingenting har hänt.Det fanns också de som ville föra in skrivningar om att EU är fantastiskt, ett fredsprojekt och vet vad. Men så blev det inte. Det blev ett mer lakoniskt statement om att är medlem i EU liksom det står att är medlem i Förenta nationerna.Det blir inte heller svårare för att gå ur EU. Det är en missuppfattning från dem som driver den diskussionen. Möjligen skulle man kunna hävda att det kan ta några månader om vi nu har en folkomröstning om att ska gå ur och det fattas beslut i både före och efter ett val. Men man kan också tänka sig att folkomröstningen är på valdagen och att det går lika fort som det gjort tidigare.Den typen av konspirationer tror jag inte så mycket på. Egentligen handlar nymornade reaktion mot grundlagen just om den medborgarskapsfråga som tog upp här tidigare. Man är irriterad över att någon efter att ha bott här i hela livet till sin 50-årsdag nu plötsligt får möjlighet att bli statsråd.Vi har en sådan situation . Jag tror att Per Schlingmann skulle ha blivit statsråd i om den nya grundlagen hade gällt. Man kan ju tycka bra eller illa om att han inte blev det, men rent formellt finns det inte någon rimlig anledning att göra skillnad på folk i den här meningen. Likaväl som människor kan rösta i val till riksdag, till kommuner och till landsting bör man kunna bli statsråd. Man bör kunna få de viktiga tjänsterna i Sverige.Jag tycker att den förändring som vi gör när det gäller medborgarskapet, att fler människor som har bott här länge har möjlighet att också söka och få tjänster i den svenska staten på många nya nivåer, är en positiv förändring som gör bättre. Den mångfalden vill inte jag vara utan. tar inledningsvis upp de förändringar som kanske inte är lika stora som de jag valde att ta upp i mitt anförande men som säkert har en viss betydelse för det svenska samhället och för vardagslivet för många människor. Jag berörde också dem. Jag tycker att det finns en del förändringar i det här förslaget som är nödvändiga och bra.Tyvärr överskuggas de av de lite större, mer övergripande frågorna som kommer att få en väldigt stor betydelse för det svenska samhället långt fram i tiden. Det gäller till exempel EU-frågan. försöker att få det att låta som om grundlagen ska spegla verkligheten och som om detta inte förändrar någonting i praktiken. Det är klart att det gör. Jag fick lära mig i skolan att i grundlagen står det all makt utgår från folket och att är dess främsta företrädare. Så är det inte längre, och grundlagsfäster vi det faktumet att det är så. är det andra länder i , andra folk och andra väljare i andra länder som stiftar svenska lagar, och det står också i den svenska grundlagen. Jag tycker att det är djupt beklagligt. Jag kommer aldrig att kunna acceptera det. Det är ett stort hot mot vår suveränitet och mot vår självständighet.Jag trodde ändå någonstans att var ett parti som också stod för detta. Även om man, för att kunna kompromissa med de röda partierna, har förändrat sin inställning till EU och ett svenskt utträde trodde jag att man någonstans hade en grundläggande förståelse för problematiken med EU-medlemskapet och att det EU-medlemskap som vi ser är någonting helt annat än det som svenska folket en gång röstade ja till. Jag trodde någonstans att hade en grundläggande förståelse för det, men tydligen inte. ser tydligen inte den här jättestora förändringen som särskilt dramatisk, och det tycker jag är beklagligt. Den stora förändringen är att har blivit medlem i EU. står i talarstol och säger att vi ska hålla för öronen, blunda och låtsas som om ingenting har hänt. Jag tycker inte att det är särskilt imponerande, . Jag tycker att det gör mycket starkare och ger medborgarna bättre möjligheter att vara med och påverka och göra bättre framtiden om vi använder de möjligheter vi har och ser till att aktivt och öppet diskutera hur verkligheten ser ut och försöker påverka den. Det är mycket bättre än att sitta i ett hörn och låtsas som om ingenting har hänt.Vad är det för konstig diskussion att påstå att den stora förändringen är att vi skriver in i en lag att är medlem i EU när vi i själva verket har varit det ? Varför påstår att det är en viktigare fråga än att stärka de mänskliga rättigheterna i grundlag? Det handlar om att ge människor fler möjligheter att använda de mänskliga rättigheterna i svenska domstolar, att minska diskrimineringen och att stärka diskrimineringsskyddet i . Varför påstår att detta är en liten fråga i jämförelse med att befästa en sak som egentligen hände ?Jag gör den bedömningen att det handlar om medborgarskapsfrågan. vill inte acceptera att människor som har bott här i praktiskt taget hela sitt liv till exempel ska kunna bli statsråd i trots att man kan svenska hur bra som helst och har deltagit i det svenska samhällslivet hur länge som helst.I detta anförande instämde (S).