bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — 2010/11:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med förslag till anslag m.m. för . I betänkandet behandlas också motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande gäller under förutsättning att antar regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Propositionen innehåller ett förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Ändringen föreslås träda i kraft . För regeringens lagförslag, se bilaga 4. Förslaget till ändring innebär även att den nya högskolan dramatiska högskola enligt 1 kap. 18 § högskolelagen får överlåta förvaltningsuppgifter som innebär myndighetsutövning till ett utländskt lärosäte. beslut ska därför enligt 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen fattas genom ett beslut som minst tre fjärdedelar av de röstande ställer sig bakom eller i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Propositionen innehåller flera förslag till särskilda satsningar. Regeringen föreslår ett lärarpaket med fortsatt lärarlyft, stärkt pedagogiskt ledarskap, vidareutbildning av obehöriga lärare, stärkt kompetens hos sfi-lärare och forskarskolor för lärare. Förslaget innebär bl.a. att avsätts för lärarlyftet 2011 och att avsätts för förskolelyftet . Därtill föreslås att avsätts för administration av systemet med lärarlegitimation och för det särskilda rektorslyftet. Regeringen avsätter vidare medel för en tydligare utvärdering av elevernas kunskaper med tidigare betyg och fler nationella prov. Regeringen föreslår att avsätts för fortbildningsinsatser i samband med förslaget om betyg fr.o.m. årskurs 6. För att införa fler nationella prov i årskurs 6 och 9 samt att anpassa de nationella proven till den reformerade gymnasieskolan föreslår regeringen att avsätts . Regeringen föreslår också att avsätts för att förlänga det särskilda stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Den nu pågående satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) förlängs . För detta ändamål avsätter regeringen 2011. Regeringen föreslår vidare att avsätts för fortsatt arbete mot mobbning i grund- och gymnasieskolan . När det gäller gymnasieskolan anser utskottet att regeringen bör återuppta förhandlingar med Kommuner och Landsting kring de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan. I propositionen görs den största satsningen någonsin på lärlingsutbildning. För att stimulera lärlingsutbildningen i den reformerade gymnasieskolan tillförs 2011. Totalt vill regeringen satsa för perioden 20112014 på att skapa 30 000 lärlingsplatser inom gymnasieskolan. Ett särskilt lärlingsstatsbidrag ska vidare stimulera lärlingsutbildningen inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Satsningen motsvarar 5 900 årsplatser för 20112014. Total beräknas satsningen inom yrkesvux inklusive studiestöd uppgå till för perioden 20112014. I hösttilläggsbudgeten (prop. 2010/11:2) gjordes en utökad satsning på yrkesvux . I denna proposition föreslås att satsningen fortsätter även . Av den anledningen tillförs . Regeringen avsätter vidare 2011 för att öka tillgången på yrkeshögskoleplatser och platser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) i . För att ge fler arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning möjlighet att komplettera sin utbildning ökas antalet utbildningsplatser i komvux under 20112013. tillförs för detta ändamål. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) beslutade om en tillfällig satsning på 10 000 extra högskoleplatser till 25 universitet och högskolor till en kostnad om totalt (bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Denna satsning fortsätter 2011. Den stora satsning på forskning och innovation som presenterades i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) och som beslutade om (bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) för perioden 20092012 genomförs nu successivt. beräknas resurserna till forskning ha ökat med jämfört med . I budgetpropositionen föreslås, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen, en ökning med . Av detta belopp läggs på satsningar på strategiska forskningsområden. Vidare tillförs lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå . Regeringens budgetförslag innebär att de samlade anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och Universitetsforskning uppgår till ca . Socialdemokraternas, och gemensamma budgetalternativ samt budgetalternativ redovisas i särskilda yttranden. I bilaga 2 ges en översikt över regeringens och nämnda partiers förslag till anslag inom utgiftsområde 16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 1. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för samt vissa bemyndiganden anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för på det sätt som framgår av bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 15 och avslår motionerna 2010/11:Ub354, 2010/11:Ub426 yrkandena 14 och 2010/11:Ub459. bemyndigar regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 2. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 3. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 4. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 5. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 6. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 och högst under 20132014. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 7. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 8. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 9. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 10. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 11. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:4 Rymdforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 12. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 13. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 16 punkt 14. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (S)5, i (C), (S)6, (FP), (MP)7, (KD), (SD)8, (V)9 och (FP). Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. behandlar i det följande regeringens förslag i budgetpropositionen vad gäller utgiftsområde 16 samt motionsyrkanden som berör budgeten för detta utgiftsområde. Utskottets ställningstagande gäller under förutsättning att antar regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning omfattar barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet och forskning. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdena, vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid svenska . De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgår till ca inklusive medel från kommuner och landsting. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Det ankommer på regeringen att föreskriva om benämningen för universitet och högskolor med statlig huvudman. Föreskrifter om detta finns i bilaga 1 till högskoleförordningen (1993:100). I en bilaga till högskolelagen (1992:1434) anges de universitet och högskolor med statlig huvudman som får utfärda en gemensam examen. I bilagan anges bl.a. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har godkänt att verksamheterna vid och i ska ingå i en högskola fr.o.m. (bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Regeringen har genom förordningen (2010:1064) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) föreskrivit att den nya högskolan ska benämnas dramatiska högskola fr.o.m. . Mot denna bakgrund föreslås att bilagan till högskolelagen ändras på så sätt att de nuvarande benämningarna och i utgår ur bilagan till högskolelagen och att den nya högskolans benämning, dramatiska högskola, förs in. Ändringen föreslås träda i kraft . För regeringens lagförslag, se bilaga 4 till betänkandet. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Utskottet konstaterar att förslaget till ändring innebär att även det nya enligt 1 kap. 18 § högskolelagen får överlåta förvaltningsuppgifter som innebär myndighetsutövning till ett utländskt lärosäte. beslut ska därför enligt 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen fattas genom ett beslut som minst tre fjärdedelar av de röstande ställer sig bakom eller i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. 3 Kapitaltillskott till holdingbolag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Förslaget innebär att bemyndigar regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Sådana kapitaltillskott ska finansieras med medel som har överlåtits till ett universitet eller en högskola genom gåva eller testamentariskt förordnande (donationsmedel). Kapitaltillskottet får uppgå till högst och holdingbolag. Skälen för regeringens förslag beslutade enligt förslag i propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr.1992/93:338) att vissa universitet och högskolor skulle ges möjlighet att bilda bolag för forskning. Bildandet av bolag ska ses som en av flera möjliga vägar för att tillgänglig kunskap ska nå tillämpning, främst industriell sådan. Totalt finns det 15 holdingbolag vid de statliga universiteten och högskolorna. Förvaltningen av holdingbolagen låg ursprungligen på . Kapitaltillskott till holdingbolagen, som är helägda av staten och förvaltas av universitet och högskolor, kan endast ske genom att staten tillskjuter kapital. Lärosätena har inte rätt att själva tillföra kapital till de holdingbolag som förvaltas av lärosätena, eftersom det rör sig om statliga medel. Denna ordning har dock medfört att donationer inte har kunnat överföras till universitet och högskolor. Det finns exempel på när stiftelser eller privatpersoner har varit villiga att ge bidrag till ett lärosäte för innovationsverksamhet men avstått på grund av svårigheter för lärosätena att fullt ut använda sådana resurser. Om förutsättningarna för universitet och högskolor att använda sådana medel förbättras, bedömer regeringen att förutsättningarna för att fler blir villiga att donera medel för kommersialisering av resultat som uppnåtts vid universitet och högskolor ökar. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) framhålls vikten av att ytterligare stärka finansieringen av bl.a. de holdingbolag som har byggts upp i nära anslutning till vissa universitet och högskolor. Det är viktigt att holdingbolagen tillsammans med berörda aktörer ges goda förutsättningar att utveckla gynsamma miljöer för kommersialisering. Ett sätt som presenterades i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) för att möjliggöra finansieringen av holdingbolagen och deras verksamhet är att universitet och högskolor ges möjlighet att överföra donationsmedel till holdingbolagen som kapitaltillskott. För att möjliggöra regeringens ambition, uttryckt i såväl denna proposition som de senaste forskningspropositionerna Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50), om att holdingbolagen vid behov även bör fungera i förhållande till andra lärosäten än det egna bör samtliga universitet och högskolor ges möjlighet att överföra donationsmedel till holdingbolag. Detta bör även gälla de lärosäten som inte har något holdingbolag knutet till det egna lärosätet. Samarbeten som möjliggör detta bör regleras genom avtal mellan holdingbolagen och lärosätena. Med donationsmedel avses egendom som i form av gåvor och testamentariska förordnanden från enskilda (donationer) tas emot av staten. En förutsättning är dock att det är frågan om nya donationer till ett lärosäte. Det bör framgå att det är donatorns uttryckliga vilja att donationen faller in under bolagets verksamhetsområde. I budgetpropositionen föreslås därför att ett bemyndigande ges till regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag. Sådana kapitaltillskott ska finansieras med medel som har överlåtits till ett universitet eller en högskola genom donationsmedel. Eftersom det råder viss osäkerhet om vilken storlek sådana ägartillskott kan komma att uppgå till, föreslås att ett tillskott får uppgå till högst och per holdingbolag. Innebörden av detta är att berörda universitet och högskolor sammantaget inte kan tillföra holdingbolagen mer kapital än upp till denna nivå. Regeringen bör efter en fyraårsperiod utvärdera detta system. Möjlighet för lärosäten att ta emot vinstmedel från holdingbolag regeringens bedömning Av propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149 s. 91) framgår att regeringen avser att möjliggöra att eventuell vinst i holdingbolagen som härrör från kommersialiseringsverksamhet bör kunna återföras till universitet och högskolor. En möjlighet att överföra eventuell vinst från verksamhet vid holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor, efter beslut av respektive holdingbolags bolagsstämma, innebär ett tydligt incitament att driva och utveckla kommersialiseringsarbetet genom att sådana resurser kan användas i lärosätenas utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet. Härigenom kan lärosätena också generera ytterligare kommersialiserbar verksamhet. Förutsättningen för holdingbolagens verksamhet är att universitet och högskolor kan få fram resultat som sedan kan användas i kommersiellt arbete vid holdingbolagen. Det är viktigt att utdelning från holdingbolag kan överföras till de lärosäten som har bidragit med verksamhetsidéer och som tecknat avtal med holdingbolag. Inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Detta innebär att utdelningar från statliga bolag redovisas mot inkomsttitel. För att utdelningarna ska komma lärosätena till godo behöver medel anvisas över anslag. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att eventuell utdelning från holdingbolag som är knutna till lärosäten bör få användas för finansiering av lärosätenas forsknings-, utbildnings- och innovationsverksamhet. Sådana utdelningar bör redovisas mot inkomsttitel och medel tilldelas lärosätet över anslag. Utdelningen bör som högst uppgå till och holdingbolag. När en utdelning blir aktuell avser regeringen att återkomma med en tydlig redovisning av hur utdelningen har påverkat ett förslag till anslag. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. I utskottets betänkande 2009/10:UbU23 (rskr. 2009/10:337) som behandlade proposition 2009/10:149 En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor delade utskottet regeringens bedömning att det ekonomiska regelverket på en rad områden som berör lärosätena bör ses över (s. 18). Utskottet anser att universitet och högskolor har behov av att kunna delta i internationell utveckling och samverkan och kunna konkurrera när det gäller forskning och utbildning. Förutsättningarna för universitet och högskolor att hantera detta måste därför enligt utskottet förbättras. Utskottets uppfattning är att lärosätena bör ges utökad ekonomisk rörelsefrihet. I takt med att finansieringsbilden blir mer mångfasetterad ökar lärosätenas behov av frihet att agera självständigt för att upprätthålla en god finansiering. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att kapitaltillskott till holdingbolag kan främja utvecklingen på området och delar regeringens bedömning när det gäller utdelning från bolagen till lärosätena. 4 Barn- och ungdomsutbildning I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag till myndigheter och stöd inom området barn- och ungdomsutbildning (anslag 1:11:11) samt motionsyrkanden i anslutning till dessa. Under respektive anslag behandlas även eventuella bemyndiganden för tid efter 2011. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning för områdena förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, den obligatoriska skolan, sameskolan, specialskolan, särskolan och gymnasieskolan som ges i budgetpropositionen. Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. I pedagogisk omsorg ingår bl.a. familjedaghem (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). I övrigt omfattar barn- och ungdomsutbildning förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Förskoleverksamhet ska erbjuda en pedagogisk verksamhet och underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med ansvar för barn. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till barn i åldern i den utsträckning som behövs för att föräldrarna ska kunna förvärvsarbeta eller studera, eller utifrån barnets eget behov. Ett barn som är i behov av en plats i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg ska erbjudas det utan oskäligt dröjsmål, dvs. från det att föräldrarna anmälde behov av plats. I en rapport från , Tillgänglighet till förskoleverksamhet 2008/09, konstateras att 42 av landets 290 kommuner inte räknade med att klara av att erbjuda plats i förskoleverksamhet . Brist på lokaler, ökade födelsetal eller ökad inflyttning, liksom kommunens ekonomi, var de vanligaste förklaringarna till att kommunerna inte klarade av att erbjuda plats . Kommunernas beredskap att ta emot barn i förskolan var betydligt sämre än . En uppenbar förklaring är att många förskoleplatser blir lediga först när sexåringarna börjar i förskoleklass. Allt fler barn går i förskola, och andelen barn i förskoleverksamhet fortsätter att öka. var av alla barn i åldern inskrivna i antingen förskola eller i pedagogisk omsorg. har andelen inskrivna barn i förskolan ökat från till . har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat från 6,6 till . var denna siffra . Minskningen förklaras av en minskad efterfrågan från föräldrarna och av förskolans utbyggnad. Gruppstorlekarna i förskolan har minskat något från i genomsnitt 16,9 barn till 16,8 barn. var snittet 17,2 barn. Personaltätheten i förskolan var oförändrad . Antalet barn per årsarbetare var 5,3. anställdes ytterligare 1 600 personer i förskolan 2009 jämfört med . ökade antalet anställda inom förskolan . Detta beror främst på att antalet barn i förskoleåldern ökat. Av de anställda i förskolan var kvinnor. Andelen pedagogiskt högskoleutbildad personal, främst förskollärare, var . Denna andel har ökat något . Antalet anställda förskollärare har ökat med nästan 13 000 jämfört med . Personal med barnskötarutbildning utgjorde av årsarbetarna i förskolan 2009. Andelen personal med barnskötarutbildning har minskat med , medan antalet barnskötare i absoluta tal har ökat med ca 8 000. gick av alla barn i förskola med enskild huvudman. Denna andel har ökat . Förskolor med enskild huvudman förekommer huvudsakligen i storstäder och förortskommuner. Antalet barn som går i familjedaghem har fortsatt att minska. fanns det drygt 20 000 barn i åldern 15 i pedagogisk omsorg, vilket är ca 2 400 färre än föregående år. Av dessa gick i familjedaghem. fanns det 472 öppna förskolor, vilket är 4 färre än . Detta år hade dock de öppna förskolorna ökat med 21 stycken och året innan med 22 stycken jämfört . var antalet ca 750, men har antalet öppna förskolor varit mellan 440 och 480. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2009. Detta är en ökning med eller jämfört med året innan. Ökningen hänför sig delvis till ökningen av antalet barn. Kostnaden per inskrivet barn beräknades till , vilket innebär en kostnadsökning . Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan och erbjuda barnen en meningsfull fritid. minskade antalet inskrivna barn i åldern till av det totala antalet barn. Antalet inskrivna barn ökade med ca 12 000 till 359 000 barn. Personaltätheten har fortsatt att minska.