bet · GY01FiU2 · 2010-12-14 00:00:00 — Regeringen anger i budgetpropositionen att avgifterna till de planerade tillsynsmyndigheterna i Authority (), Pensions Authority (EIOPA) och Authority () ska finansieras över () ramanslag. I propositionen saknas dock uppgifter över hur stort avgiftsbelopp som ska belasta FI:s anslag . Enligt uppgifter som utskottet inhämtat från beräknas kostnaderna under FI:s ramanslag 2011 uppgå till . Kostnaderna förväntas öka med , vilket innebär ett ökat resursbehov för FI på 2014 jämfört med . Dessa belopp finns dock inte upptagna i anslagsförslagen för åren 20122014, utan regeringen avser att återkomma till frågan i samband med budgetpropositionen . Enligt den preliminära överenskommelsen mellan , och medlemsstaterna från ska tillsynsmyndigheterna till finansieras av medlemsstaterna och till via EU-budgeten. I en beräkningsbilaga till överenskommelsen anges att totala kostnad för myndigheterna skulle uppgå till . Under förhandlingarna och beredningen av den europeiska finanstillsynen har utskottet genomgående haft som ståndpunkt att de tre tillsynsmyndigheterna bör finansieras över EU-budgeten inom befintliga ramar. Detta har framförts dels i ett utlåtande över meddelande om den finansiella tillsynen i (KOM(2009) 252, bet. 2008/09:FiU42), dels i överläggningar med statssekreteraren vid . Utskottet har bl.a. motiverat sin ståndpunkt med att det är mindre lämpligt att skapa ett särskilt finansieringssystem som är beroende av medel från nationella myndigheter. I sitt utlåtande över meddelande skrev utskottet följande: En sådan lösning kan komplicera arbetet med att fastställa hur mycket resurser som krävs för tillsyn i varje medlemsland. De nationella tillsynsmyndigheterna, som finansieras via nationella budgetar, skulle i en sådan finansieringsmodell behöva ytterligare medel som i sin tur skulle kanaliseras vidare till EU-myndigheterna. Detta riskerar att leda till ökad osäkerhet om de nationella myndigheternas totala resursbehov, om inte tillskottet från varje nationell myndighet till respektive är tydligt fastställd i förväg. Regeringen har i budgetpropositionen valt att föra in finansieringen under FI:s ramanslag. För att förbättra kontrollen och genomlysningen av avgifterna och avgiftsutvecklingen anser utskottet att avgifterna bör tas upp under ett eget anslag i budgeten. Utskottet utgår därför ifrån att regeringen i budgetpropositionen föreslår ett nytt anslag för avgifterna till de europeiska tillsynsmyndigheterna under utgiftsområde 2. I motion Fi264 (S, MP, V) föreslås att en besparing på görs i den statliga myndighetssektorn. Enligt utskottets mening är det en självklarhet att dimensioneringen av och effektiviteten i den statliga sektorn löpande ska prövas. Utskottet vill erinra om att det redan bedrivs ett omfattande arbete för att effektivisera statsförvaltningen. Till exempel kan nämnas initiativet till ett myndighetsgemensamt servicecenter för en effektivare statlig administration (jfr kommittédirektiv 2010:117). Efter hand som effektiviseringsåtgärderna får effekt kan anslagen för myndigheternas förvaltningskostnader reduceras. Utskottet avstyrker motion Fi264 yrkande 1. Projektet om offentligt etos I motion Fi264 föreslås att projektet om offentligt etos avbryts. för utveckling i staten () fick uppdraget att leda ett projekt om offentligt etos. Projektet ska bedrivas och målet är att stärka en god förvaltningskultur i staten. I första hand fokuseras verksamheten på förståelse för vad det innebär att vara statsanställd och på arbete med värdegrunds-, etik- och bemötandefrågor. För att öka kunskapen om rollen som statstjänsteman samt stödja och inspirera myndigheternas eget värdegrundsarbete kommer ett antal utvecklingsaktiviteter att genomföras och redovisas under projektets gång. Projektet vänder sig till hela statsförvaltningen, med särskilt fokus på chefsnivåerna. Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag om nedläggning av etos-projektet, senast i samband med behandlingen av utgiftsområdets anslag (bet. 2009/10:FiU2). Utskottet behandlade också behovet av offentligt etos i betänkandet 2009/10:FiU38 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Enligt utskottets mening är det viktigt att alla statligt anställda har kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen. Det är också ett av delmålen för den statliga arbetsgivarpolitiken. Utskottet anser att etosprojektet väl fyller sin funktion och att projektet bör fortsätta. Utskottet avstyrker därmed motion Fi264 yrkande 2. Sammanfattning av finansutskottets ställningstagande Utskottet ställer sig bakom regeringens och styrelses förslag till anslag inom utgiftsområde 2. Motionsyrkandena som behandlats under detta avsnitt avstyrks. Som framgår ovan utgår utskottet också ifrån att regeringen i budgetpropositionen föreslår ett nytt anslag för avgifterna till de europeiska tillsynsmyndigheterna under utgiftsområde 2. Bemyndiganden inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. När nya myndigheter bildas eller inrättas krävs resurser för att betala utgifter och anskaffning av t.ex. anläggningstillgångar. I avvaktan på riksdagsbeslut om anslag kan denna typ av utgifter tillfälligt finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När myndigheten bildats och anslag upprättats regleras krediten inklusive ränta genom betalning från myndigheten till krediten hos Kammarkollegiet. Modellen med krediter för inrättande av myndigheter infördes (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2). I samband med beslutet ansåg utskottet att regeringen i budgetpropositionen skulle återkomma till med en redovisning av hur den nya modellen fungerat. Någon sådan redovisning gavs aldrig i budgetpropositionen bl.a. med motiveringen att modellen använts . Utskottet upprepade då sin begäran i samband med behandlingen i budgetpropositionen (bet. 2009/10:FiU2). Utskottet kan nu notera att regeringen i budgetpropositionen lämnar en beskrivning av hur modellen använts och fungerat. Enligt regeringen har krediten hos Kammarkollegiet använts vid inrättandet av Inspektionen för socialförsäkring, , , och Myndigheten för radio och tv. Regeringen bedömer att modellen fungerat väl. Krediten har ökat tydligheten i redovisningen som det administrativa arbetet blivit mer kostnadseffektivt genom att den ekonomiadministrativa hanteringen flyttats till Kammarkollegiet. konstaterar regeringen att flexibiliteten minskat genom att krediten är begränsad. Till följd av svårigheterna att bedöma storleken på kommande investeringsbehov vid inrättande av myndigheter har dock krediten dimensionerats med en viss marginal och inte utnyttjats fullt ut. Med det som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag att 2011 låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för inrättandet av nya myndigheter. Bemyndigande för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för ramanslaget Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst . Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen genomfört en skärpning av rutinerna för beställningsbemyndiganden. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå avtal om utveckling och underhåll av statens informationssystem för budgetering och uppföljning () som medför behov av framtida anslag på högst under 20122016. Bemyndigandet avser anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Enligt regeringen finns det ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för budgetprocessen. Det handlar bl.a. om anpassning av IT-miljö som i sin tur kräver bl.a. förstudier, detaljerade kravspecifikationer och prototyper för olika applikationer. Utvecklingsinsatserna förutsätter fleråriga ekonomiska åtaganden. Innan utskottet tar ställning till det aktuella förslaget vill utskottet kort kommentera beställningsbemyndiganden. har haft synpunkter på regeringens förslag på utformning av beställningsbemyndigandena. Synpunkterna har bl.a. handlat om att ändamålen med bemyndigandena ibland varit oklara och att det har saknats sluttidpunkter och beloppsgränser för de åtaganden som är tänkta att ingås med stöd av bemyndigandet. I vissa fall har utskottet skarpt kritiserat regeringen för att man i efterhand begärt bemyndiganden för åtaganden som myndigheter redan ingått. lämnade utredningen av budgetlagen sitt betänkande En reformerad budgetlag (SOU 2010:18) till regeringen. Utredningen föreslår bl.a. skärpta bestämmelser för beställningsbemyndiganden. Utskottet kan dock konstatera att regeringen redan i budgetpropositionen genomfört en del av utredningens förslag när det gäller bemyndiganden. Samtliga beställningsbemyndiganden i budgetpropositionen är tidsbestämda med en angiven sluttidpunkt, vilket innebär att det nu jämfört med tidigare tydligare framgår under vilka år de ekonomiska åtagandena beräknas medföra utgifter. Utskottet noterar med tillfredsställelse den skärpning som skett när det gäller beställningsbemyndigandena. Det ökar möjligheter att göra en noggrann prövning av bemyndigandena och förstärker stramheten i den svenska budgetbehandlingen. Utskottet vill erinra om att regeringen lämnade en proposition till med förslag om en ny budgetlag. Propositionen kommer att behandlas av . När det gäller bemyndigandet för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen konstaterar utskottet att regeringens förslag innehåller uppgifter om ändamål, tidpunkter och sluttidpunkter och förväntade framtida anslagsbehov. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ge en kredit på räntekonto i till på högst för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. () bytte namn till (). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ge en kredit på räntekonto i om högst till för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. SPV hanterar bl.a. pensionsutbetalningar för individuell ålderspension och Kåpan och pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Verksamheten omfattar mycket stora penningflöden. Till exempel omsätter enbart flödet för Kåpan . Tiden mellan fakturering och betalning är kort, och skulle betalningen för t.ex. de två största fakturorna utebli någon månad motsvarar det en räntekontobelastning på . Regeringen anser därför att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör upprättas även . Ovannämnda övriga kredit inrättades 2009 eftersom regeringen då gjorde bedömningen att SPV:s normala räntekontokredit inte var tillräcklig och enbart gällde kostnader och intäkter i den egna verksamheten, dvs. Krediten uppgick till både 2009 och 2010. Regeringen föreslår nu att krediten höjs till . Höjningen motiveras med att man vill minimera risken för övertrassering. Krediten för förmedling av avgiftsbestämda förmåner höjs från till , medan krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning behålls på , dvs. samma nivå som . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för anslag 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122013. Bemyndigandet avser anslag 1:10 Bidragsfastigheter och är enligt regeringen nödvändigt för att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas. Enligt regeringen förutsätter vård och underhåll av fastigheter i det svenska kulturarvet att fleråriga åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar det gäller är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar intill ett belopp av . föreslår att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten till ett belopp av . Utskottet tillstyrker styrelses förslag till låneram för . Utskottets förslag i korthet godkänner att deltar i höjningen av kapitalet i () och bemyndigar regeringen att ikläda staten ett betalningsansvar i form av statliga garantier till om högst , inklusive tidigare gjorda åtaganden. Utskottet anser att det är viktigt att får tillgång till det kapital och de resurser som krävs för att banken ska kunna begränsa finanskrisens effekter och upprätthålla och utöka sin verksamhet i närområde. Regeringen föreslår att godkänner att deltar i en höjning av kapitalet i () och att bemyndigar regeringen att ikläda staten ett betalningsansvar i form av statliga garantier till om högst , inklusive tidigare gjorda åtaganden. ägs av 63 länder (inklusive EU och Europeiska investeringsbanken), och bankens uppdrag är att främja övergången till marknadsekonomi i de tidigare planekonomierna i och . Verksamheten är inriktad mot lån till projekt inom de privata sektorerna. Enligt ska organisationens kapital ses över . Till följd av finanskrisen och G20:s uppmaning 2009 till de internationella finansiella institutionerna att se över sin kapitalsituation för att kunna möta den stigande efterfrågan i spåret av finanskrisen tidigarelades översynen med . och genomfördes därför en översyn av såväl kapital, verksamhetsvolymer som strategiska inriktningar och geografiska prioriteringar för perioden 20112015. beslutade guvernörsstyrelsen i att kapitalet skulle utökas med , från 20 miljarder till totalt . beslutades att verksamhetsvolymen skulle ha möjlighet att uppgå till 20102012 och 20132015. Dessutom beslutade styrelsen att prioritera verksamheten i regioner och länder som ligger tidigt i transitionsprocessen (, , , och ) samt i västra och . Kapitalhöjningen sker genom en ökning av det inbetalda kapitalet med och en ökning av garantikapitalet med . Höjningen av det inbetalda kapitalet sker genom en överföring från bankens reservmedel (ackumulerade vinstmedel), vilket innebär att ägarländerna inte behöver göra någon inbetalning utan att länderna endast behöver utöka sitt garanterade kapital. erbjuds att teckna garantikapital på ca , motsvarande ca (enligt dagskurs). Sammantaget innebär det att samlade garantiåtaganden gentemot stiger till , motsvarande cirka (enligt dagskurs). tilldelas i inbetalt kapital genom överföringen från reserver. totala kapitalandel i uppgår till och kommer att ligga kvar på samma nivå efter kapitalhöjningen (förutsatt att alla ägarländer deltar i höjningen, vilket förväntas ske enligt regeringen). Enligt guvernörsstyrelsens beslut ska kapitalhöjningen till viss del vara temporär eftersom höjningen motiveras av finanskrisens effekter. När krisens effekter klingat av i verksamhetsregionerna bör en del av garantikapitalet återföras till ägarna. En beräkning av återföringsbeloppet ska göras 2015, och de prognoser som gjorts pekar mot att av kapitalhöjningen ska kunna betalas tillbaka. Regeringen anser att utför en viktig uppgift och att insatser i haft direkta och gynnsamma effekter på svensk ekonomi. bör enligt regeringen delta i kapitalhöjningen för att ge möjligheter att fortsätta att motverka krisen i en region som till stora delar utgör närområde. har i kapitaldiskussionerna stött inriktningen att höjningen bör ske utan direkta inbetalningar från ägarländerna och att en återföring bör ske när den ekonomiska situationen blivit mer normal. Regeringen konstaterar att risk ökar när man tecknar sig för ytterligare garantikapital. Erfarenheterna visar dock att lyckats väl med att begränsa sina kreditförluster, även . Med undantag har banken alltid gått med vinst. Bankens reserver (ackumulerade vinster) uppgick i slutet av av utestående lån. Det innebär att det finns en betydande buffert innan det kan bli aktuellt för ägarna att infria garantiåtagandena eller att ägarna tvingas tillskjuta ytterligare kapital. Finanskrisen och den utpräglade finansiella oro som vi upplevt visar enligt utskottets mening på den mycket stora betydelse som de internationella finansiella institutionerna har för att begränsa finanskrisens effekter och bidra till finansiell stabilitet i vår omvärld. Europeiska () verkar i omedelbara närområde, och bankens utlåning och insatser i t.ex. har enligt utskottets mening haft direkta och gynnsamma effekter på utvecklingen i den svenska ekonomin. Mycket tyder också på att finanskrisens effekter kommer att dröja sig kvar längre i de länder som tillhör verksamhetsregion än i många andra delar av världen. Enligt utskottets uppfattning är det därför viktigt att deltar i kapitalhöjning så att får tillgång till det kapital och de resurser som krävs för att banken ska kunna upprätthålla och utöka sin verksamhet i de länder och regioner som banken verkar i. Eftersom det finns statsfinansiella begränsningar i många av ägarländer sker huvuddelen av kapitalhöjningen genom att ägarländerna tillför banken garantikapital. av kapitalhöjningen sker genom inbetalt kapital, och denna del tillgodoses genom en överföring av bankens reserver till ägarländerna. Detta innebär att det inte behövs någon direkt inbetalning från ägarna till . Utskottet välkomnar denna konstruktion av kapitalhöjningen liksom det faktum att en viss del av kapitalhöjningen är temporär. Kapitalhöjningen motiveras av den globala finanskrisens effekter, och enligt överenskommelsen bör en del av det höjda garantikapitalet återföras till ägarna när finanskrisens effekter klingat av. Detta är också delar som verkat för i översynen och förhandlingarna om kapital. Med det som anförts ovan tillstyrker utskottet att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i . Utskottet tillstyrker också att bemyndigar regeringen att utöka garantiåtagande gentemot med , vilket innebär att , inklusive tidigare gjorda åtaganden, ikläder sig ett statligt betalningsansvar i form av statliga garantier till på totalt högst . Kapitalhöjning och ändring av stadgarna i Nordiska investeringsbanken Utskottets förslag i korthet godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Nordiska investeringsbanken (NIB) och godkänner ändringen av till följd av kapitalhöjningen. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till NIB om högst , inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen föreslår att godkänner att deltar i en höjning av kapitalet i investeringsbanken (NIB) och att bemyndigar regeringen att ikläda staten ett betalningsansvar i form av statliga garantier till NIB om högst , inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen föreslår också att godkänner en ändring av som går ut på att kapitalstocken i NIB ökar i enlighet med den föreslagna kapitalhöjningen. NIB ägs av de nordiska och baltiska länderna. Bankens uppgift är att främja en hållbar tillväxt i medlemsländerna genom att ge långfristiga lån till projekt inom bankens prioriterade områden miljö, klimat, energi, transport, logistik och innovation. beslutade guvernörsstyrelsen i NIB om en höjning av bankens kapital med , till sammanlagt . Höjningen motiverades bl.a. med att lånebehovet ökat på grund av finanskrisen och att det finns stora långsiktiga lånebehov i ägarländerna inom NIB:s prioriterade områden. Under krisen har utlåningen närmat sig bankens utlåningstak (av bankens kapital plus reserver). Höjningen ska ske genom en ökning av det s.k. garantikapitalet. Det innebär att ägarna inte ska betala in något nytt kapital till banken. I stället ökar de sina statliga garantiåtaganden gentemot NIB. Höjningen av kapitalet fördelas enligt en fördelningsnyckel baserad på genomsnittet av medlemsländernas bruttonationalprodukt och 2008. del av höjningen är , vilket motsvarar (enligt dagskurs). Det betyder att ägarandel i NIB sjunker till 34,6, från dagens andel på 36,7. Nedgången förklaras av att BNI nu är något lägre i förhållande till ägarländernas totala BNI än vad den varit vid tidigare kapitalförändringar. Sammantaget innebär höjningen att samlade garantiåtaganden gentemot NIB ökar med till totalt , motsvarande ca (enligt dagskurs). Höjningen av kapitalet förutsätter att ändras genom att bankens korrekta kapitalstock efter kapitalhöjningen anges i stadgarna. Beslutet och överenskommelsen om kapitalhöjning är knutet till några villkor. Ett villkor är att en översyn av NIB:s kapitalbehov ska genomföras 2015. Översynen ska kunna leda till en återföring av kapital till ägarländerna om det visar sig att NIB:s utlåning inte utvecklats som förväntat. NIB:s tak för utlåning perioden 20112015 är satt till , och enligt bankens prognoser kan det innebära att av kapitalhöjningen återförs till medlemsländerna efter 2015 (kan dock bli mer eller mindre beroende på utvecklingen). Ett annat villkor är att NIB ska öka sitt fokus på kärnmandatet att främja konkurrenskraft och miljö. Enligt överenskommelsen ska av nyutlåningen ske inom bankens prioriterade områden. Enligt regeringen fyller NIB en viktig funktion i för genom att banken finansierar projekt som stärker konkurrenskraften i regionen och förbättrar miljö. NIB finansierar också viktiga klimatsatsningar. Enligt regeringen har också i förhandlingarna om kapitalhöjningen fått stöd för sina ståndpunkter om restriktivitet (kapitalöversynen 2015) och ökat fokus på bankens prioriterade områden. Regeringen konstaterar att risk ökar genom att man tecknar sig för ytterligare garantikapital. Regeringen bedömer dock att NIB har en god förmåga att bedöma och hantera risk. Bankens resultat har varit positivt alla år utom då resultatet blev negativt bl.a. till följd av att bankens finansiella instrument tappade i värde i spåret av finanskrisen. NIB har normalt gett utdelning till ägarländerna, utom och 2009. Regeringen förväntar sig att utdelningarna återupptas efter kapitalhöjningen. Nominellt har medlemsländerna över åren fått mer i utdelning än vad de betalat in i kapital till banken. Enligt utskottets mening fyller Nordiska investeringsbanken (NIB), i likhet med Europeiska (), en viktig funktion i ekonomiska närområde. NIB finansierar huvudsakligen projekt inom den privata sektorn som stärker konkurrenskraft och förbättrar miljö. NIB fungerar också som en alternativ långivare när tillgången på långfristig marknadsfinansiering är låg, vilken den varit under finanskrisen och de senaste månadernas finansiella turbulens. NIB har legat nära sitt utlåningstak och för att banken ska klara den ökade finansieringsefterfrågan i spåret av finanskrisen och de stora investeringsbehov som finns inom behöver banken ytterligare kapital. Utskottet anser därför att bör delta i den kapitalhöjning om totalt som enhälligt beslutade om . Kapitalhöjningen sker uteslutande genom en ökning av garantikapitalet, vilket innebär att ägarländerna inte behöver göra några inbetalningar till banken. I likhet med kapitalhöjningen i är kapitalhöjningen i NIB delvis temporär och en följd av finanskrisens effekter. En översyn av NIB:s kapitalbehov ska genomföras 2015. Beroende på hur marknaderna för långfristig finansiering och behovet av NIB:s utlåning utvecklas kan en del av kapitalhöjningen komma att återbetalas till ägarna efter översynen. I överkommelsen om kapitalhöjningen ingår också att NIB i högre grad än tidigare ska fokusera sin verksamhet mot kärnområdet att främja konkurrenskraft och miljö.