bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — 2010/11:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer och en budgetmotion från Socialdemokraterna, om främst alternativa anslagsberäkningar. har tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Ramen omfattar , varav är anslag inom det transportpolitiska området och anslag inom området för politiken för informationssamhället. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområdet som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte något att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska bemyndiganden och investeringsplaner inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende. Vidare tillstyrker utskottet att riksdagsbindningar som rör inrättandet av en särskild myndighet för rikstrafikfrågor Rikstrafiken ska upphöra att gälla. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om att godkänna att tidigare ställningstaganden om betalnings- och avgiftsvillkor för järnvägstrafiken på ska upphöra att gälla. föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med en konsekvensbeskrivning av de planerade avgiftsändringarna. Motionsförslag om avgiftssättningen på och om en ny fast förbindelse över avstyrks av utskottet. Vidare föreslås att regeringens förslag som gäller bolagsförvaltningen bifalls av . I betänkandet behandlas också ett stort antal motioner om bl.a. höghastighetsbanor, Förbifart och andra särskilda infrastrukturåtgärder i landet. Utskottet avstyrker dessa förslag med hänsyn bl.a. till rollfördelningen inom transportpolitiken, där projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor utan i stället bör avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Syftet med ett stort antal av dessa motionsförslag förutsätts bli helt eller delvis tillgodosett. I betänkandet finns sju reservationer (S, MP, V) och två särskilda yttranden, varav i det ena Socialdemokraterna, och redogör för sitt budgetalternativ. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:T447 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 3. Reservation 1 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer a) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 41 under 20122063 (avsnitt 3.8.1), b) godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 7 för prioriterade vägprojekt m.m. (avsnitt 3.8.1), c) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 80 under 20122050 (avsnitt 3.8.2), d) godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 12 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. (avsnitt 3.8.2), e) godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 18 till (publ) för fortsatt utbyggnad av (avsnitt 3.8.2), f) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ge befogenheter att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20102022 (avsnitt 3.8.8), g) fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.7.1), h) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122015 (avsnitt 4.7.2), i) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122013 (avsnitt 4.7.5), j) för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkterna 15, 10 och 3134 samt avslår motionerna 2010/11:T1 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2010/11:T447 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1 och 2 i denna del. a) godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.4), b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.4), c) godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112013 (avsnitt 3.8.4). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkterna 79. a) godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.16), b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.16), c) godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112014 (avsnitt 3.8.16). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkterna 1214. a) godkänner de ekonomiska målen och finansieringsmodellen för samt bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.17), b) godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20112013 (avsnitt 3.8.17). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkterna 15 och 16. godkänner att tidigare ställningstaganden när det gäller inrättande av en särskild myndighet för rikstrafikfrågor Rikstrafiken ska upphöra att gälla (avsnitt 3.8.3). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkt 6. godkänner att tidigare ställningstaganden i fråga om betalnings- och avgiftsvillkor för trafiken på den fasta förbindelsen över ska upphöra att gälla och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med en konsekvensbeskrivning av planerade avgiftsändringar (avsnitt 3.8.15). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkt 11 och avslår motion 2010/11:T345 av m.fl. (FP) yrkande 1. Reservation 2 (S, MP, V) Ny fast förbindelse över 2010/11:T269 av m.fl. (M), 2010/11:T345 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 3, 2010/11:T419 av Skånberg och (båda KD) och 2010/11:T466 av och (båda S). Reservation 3 (S) a) bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i till (avsnitt 3.9.4), b) bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överlåtelsen enligt punkt 17 (avsnitt 3.9.4), c) bemyndigar regeringen att låta fusionera och (avsnitt 3.9.4), d) bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra fusionen enligt punkt 19 (avsnitt 3.9.4), e) godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i till (avsnitt 3.9.5), f) godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i till (avsnitt 3.9.5), g) bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i och till ett och samma statligt ägda aktiebolag (avsnitt 3.9.5), h) bemyndigar regeringen att överföra samtliga tillgångar och skulder i och till ett och samma statligt ägda aktiebolag eller att fusionera bolagen (avsnitt 3.9.5), i) bemyndigar regeringen att förvärva ett aktiebolag till vilka statens aktier eller samtliga tillgångar och skulder i och överlåts enligt punkterna 23 och 24 (avsnitt 3.9.5), j) bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i och eller det aktiebolag till vilket aktierna överförts enligt punkterna 23 och 24 (avsnitt 3.9.5), k) bemyndigar regeringen att som likvid vid en avyttring av aktierna i och eller det aktiebolag till vilket aktierna överförts enligt punkterna 23 och 24, utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar (avsnitt 3.9.5), l) bemyndigar regeringen att avyttra de andra tillgångar än kontanter som staten får som likvid enligt punkt 27 (avsnitt 3.9.5), m) bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra punkterna 2128 (avsnitt 3.9.5), n) godkänner att de kostnader som uppkommer för staten i samband med en avyttring av dess aktier i och eller det aktiebolag till vilket aktierna överförts enligt punkterna 23 och 24, får avräknas mot försäljningsintäkterna (avsnitt 3.9.5). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 22 punkterna 1730. 2010/11:T222 av och (båda FP) yrkande 2, 2010/11:T223 av (FP), 2010/11:T232 av (KD), 2010/11:T241 av (S), 2010/11:T260 av (S), 2010/11:T263 av (M), 2010/11:T270 av m.fl. (M), 2010/11:T277 av m.fl. (S), 2010/11:T320 av m.fl. (M), 2010/11:T323 av m.fl. (M), 2010/11:T331 av i m.fl. (S), 2010/11:T353 av (KD), 2010/11:T372 av (S), 2010/11:T377 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2010/11:T440 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:T441 av (KD) yrkande 2, 2010/11:T443 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:T447 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 2 i denna del, 2010/11:T462 av och (båda S), 2010/11:T523 av och (båda MP) och 2010/11:T524 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (S, MP, V) 2010/11:T378 av m.fl. (MP) yrkandena 14. Reservation 5 (MP, V) Andra särskilda infrastrukturåtgärder m.m. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (FP), (S)5, (C), (M), (MP)6, (KD), (SD), (V)7 och (S)8. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. I detta betänkande behandlas dels proposition 2010/11:1 (budgetpropositionen) i fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer dels 158 motionsyrkanden i motioner från den allmänna motionstiden dels ett yrkande i en motion med anledning av redogörelse /11:RRS7 styrelses redogörelse om underhåll av järnvägar. har i sitt betänkande 2010/11:FiU1 tillstyrkt regeringens förslag till ramar för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. avses fatta beslut i ärendet . I betänkandet redovisar utskottet sitt ställningstagande till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas inom den ram som har fastställts för utgiftsområdet. Utskottet behandlar ett antal andra förslag inom utgiftsområdet som har lagts fram i propositionen och i motioner. De gäller frågor om bl.a. låneramar, bemyndiganden, investeringsplaner och bolagsförvaltning. Vidare behandlas motionsförslag om höghastighetsbanor för tåg, avgiftssättningen på och en rad motionsförslag om främst underhåll och utbyggnad av vägar och järnvägar. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av statsrådet , , generaldirektör , , riksrevisor , samt regionråden och , . Skrivelser har inkommit från Öresundskomiteen och kommun. I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 redovisas motionsyrkanden som avstyrkts av utskottet i förslagspunkt 12. I bilaga 3 redovisas regeringens och oppositionspartiers förslag till beslut om anslag . I bilaga 4 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets bedömning i korthet Omstruktureringen 2009 av såväl de transportpolitiska målen som myndighetsorganisationen har inneburit svårigheter att fullt ut mäta graden av måluppfyllelse. Utskottet noterar dock med tillfredsställelse den positiva utvecklingen när det gäller vägtrafiksäkerheten. När det gäller politiken för informationssamhället och dess olika delar noterar utskottet vad regeringen anför om måluppfyllelsen. För bägge områdena transportpolitiken och politiken för informationssamhället har utskottet vissa kommentarer om hur resultaten redovisas i budgetpropositionen. Mål och resultat för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken Målen för transportpolitiken fastställdes av i enlighet med regeringens förslag i propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). I enlighet med beslut ska det övergripande målet för transportpolitiken även fortsättningsvis vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I och med beslut har de tidigare sex delmålen ersatts med dels ett funktionsmål (tillgänglighet), dels ett hänsynsmål (säkerhet, miljö och hälsa). Målet redovisas genom ett följande preciseringar. Medborgarnas resor: Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. Näringslivets transporter: Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Regional och internationell tillgänglighet: Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Ett jämställt samhälle: Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning: Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Barns möjligheter att använda transportsystemet: Barns möjlighet att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. Kollektivtrafik, gång och cykel: Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Resultatet för funktionsmålet tillgänglighet redovisas genom t.ex. ankomstpunktlighet för tågen. Denna ökade något och uppgick till (den andel tåg som anlänt till sin slutstation för sent). var ankomstpunktligheten på en relativt hög och stabil nivå, bortsett från . Så kallat nöjd-kund-index visar att den information som ges i samband med förseningar inte är tillräckligt bra. Preciseringen av målet för näringslivets transporter är att kvaliteten förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Ett exempel på mått är vägarnas bärighet, dvs. förmåga att bära tunga fordon. Det anges att längden väg som normalt inte är upplåten för den högsta bärighetsklassen har minskat med , vilket motsvarar en minskning . Hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa Målet anges genom följande preciseringar. Trafiksäkerhet: För vägtrafik ska antalet omkomna halveras och antalet allvarligt skadade ska minskas med en fjärdedel . Begränsad klimatpåverkan: Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa: Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå uppsatta mål. Resultatet för trafiksäkerhet visar en tydlig tendens att antalet omkomna minskar på . Antalet uppgick till 358 personer, vilket är en minskning med 39 personer . Som en förklaring anges lågkonjunkturen och med den ändrade resmönster och minskad lastbilstrafik. Den fortsatt positiva utvecklingen tyder dock på att andra faktorer är av stor betydelse, såsom genomsnittlig reshastighet, ökad andel mötesseparerad väg och säkrare bilar. Trenden med färre svårt skadade fortsätter. I fråga om resultatet för begränsad klimatpåverkan konstateras att utsläppen från inrikes transporter liksom för vägtrafiken minskade . De åtgärder inom vägtrafiken som anges ha bidragit mest bedöms vara förändrade skyltade hastigheter, samverkan med näringsliv och offentliga organisationer för bättre val av fordon, drivmedel, färdsätt samt utbildning i och användning av s.k. sparsam körning. För luftfarten anges att koldioxidutsläppen minskade med jämfört ; den viktigaste förklaringen anges vara det minskade transportarbetet för inrikes luftfart. För resultatet för övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa anges t.ex. att delmålet för buller anses inte möjligt att nå. Antalet personer som är exponerade för nivåer över riktvärdena särskilt för vägtrafikbuller, som är den dominerande källan till trafikbuller, har i stället ökat med 220 000 personer , trots omfattande skyddsåtgärder. Ökat trafikarbete och urbanisering bidrar till detta. Totalt uppgår antalet personer som är utsatta för trafikbuller till ca 2 miljoner. Mål och resultat för politiken för informationssamhället Det övergripande målet för politiken för informationssamhället Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Målet är att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Målet preciserades i tre delmål. IT ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. IT ska användas för att främja hållbar tillväxt. ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Resultatet när det gäller förbättrad livskvalitet har, enligt regeringen, nåtts bl.a. genom Post- och verksamhet med tjänster för personer med funktionsnedsättning, vilket har bidragit till detta mål. När det gäller resultatet för målet att främja hållbar tillväxt anför regeringen att produktiviteten i hela ekonomin ökar tack vare snabbare informationsinhämtning och förnyade produktionssystem. Vidare redovisas att andelen företag med minst tio anställda som har tillgång till bredband har ökat från år . När det gäller målet om att IT ska bidra till förbättrad livskvalitet etc. har andelen av befolkningen som har tillgång till Internet i hemmet ökat från år . Andelen individer som uträttat bankärenden över Internet har ökat från 2009. Regeringen konstaterar vidare att det i begreppet hållbar tillväxt ingår sociala och ekonomiska dimensioner. Detta innebär att IT t.ex. ska bidra till minskad klimatpåverkan och att kvinnors delaktighet i informationssamhället ska öka. För det sistnämnda fallet konstaterar regeringen att det alltjämt råder en sned könsfördelning inom IT-området, såväl inom IT-utbildningar vid universitet och högskolor som bland yrkesverksamma i branschen. Regeringen gav i uppdrag att arrangera en nationell konferens om jämställd IT för ökad tillväxt. Konferensen ska vända sig till en bred målgrupp inkluderande offentlig och privat sektor, akademin och civilsamhället. Ett viktigt underlag till konferensen är den handlingsplan om jämställd IT som KTH på uppdrag av regeringen rapporterade . Konferensen ska ha både ett EU- perspektiv och ett Östersjöperspektiv. Slutsatserna från denna inklusive förslag på hur arbetet inom jämställd IT kan fortsätta ska rapporteras . För resultatet i fråga om bredband framhåller regeringen att målet i första hand ska uppnås genom väl fungerande marknader. En av PTS gjord kartläggning visar att av hushåll och arbetsställen har bredbandstäckning, antingen via trådbundna eller trådlösa nät. Målet för elektronisk kommunikation Målet är att enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Resultatet är, enligt regeringens bedömning, att PTS arbete tillsammans med berörda myndigheter har bidragit till att de elektroniska kommunikationerna är robustare. I budgetpropositionen lämnas en närmare redovisning av olika insatser på området. Målet är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, vilket innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Resultatet anges vara att de av regeringen beslutade målen för postområdet har uppnåtts. Regeringen hänvisar till PTS tillsynsverksamhet på området. Målet för grundläggande betaltjänster Målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Uppgifter om resultatet lämnas i form av en beskrivning av vilka företag som har upphandlats och hur många som använder berörda tjänster. I det följande redovisar utskottet sin bedömning av regeringens mål- och resultatredovisning när det gäller transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Inget motionsyrkande har väckts i dessa frågor. Relevans och tydlighet i redovisningen Strukturen är inte helt överskådlig med i princip fyra huvudrubriker i samma ämnen: mål, resultat, analys och bedömning samt politikens inriktning. Onödiga upprepningar skulle kunna undvikas genom en mer sammanhållen struktur. I tidigare budgetpropositioner har regeringen redovisat måluppfyllelsen i en schematiserad tabell med symboler. En sådan sammanställning finns inte i den nu framlagda propositionen. Däremot finns en tabell när det gäller politiken för IT-samhället. Utskottet, som är medvetet om de begränsningar som ändå finns i en sådan tabell, ser trots detta gärna att någon form av sammanställning återinförs i fråga om transportpolitiken för att skapa ökad tydlighet och överskådlighet. En ny målstruktur för transportpolitiken beslutades av . Vidare inrättade regeringen en ny myndighet, Transportstyrelsen, och styrelsen fick kompletterande uppgifter . inrättade regeringen ytterligare två myndigheter på transportområdet: och Trafikanalys. I sammanhanget vill utskottet hänvisa till den rapport som Trafikanalys redovisade om resultatet av sin uppföljning av de transportpolitiska målen (rapport 2010:1). Däri påpekas att den nya målstrukturen och den snäva tidtabellen för sektorsrapporter från berörda myndigheter starkt har begränsat möjligheterna till behövlig analys av data och trender. I rapporten redovisas tankar för en utvecklad måluppföljning. Enligt uppgift från () pågår utvecklingsarbete med bl.a. indikatorer. Som utskottet ser det har de nya strukturerna för såväl de transportpolitiska målen som organisationen på transportområdet medfört en tydligare styrning och ansvarsfördelning samt förutsättningar för en effektivare förvaltning. Ansatsen med ett transportslagsövergripande perspektiv och de nya strukturerna är avgörande för att man ska kunna möta resenärernas och transportköparnas berättigade krav och för att målet om en uthållig tillväxt och jobb ska kunna nås.