bet · GY01NU2 · 2010-12-13 00:00:00 — aktuella motionsyrkanden bör därför avslås med hänvisning till gällande principer på området. Dessa principer har refererats ovan. Utvecklingen i vissa geografiska områden Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas av de regionala organen och berörda myndigheter. Motionerna och vissa kompletterande uppgifter De motioner som berör åtgärder i vissa geografiska områden, som särskilda län, regioner eller andra områden (exempelvis fjällen eller skärgården), förtecknas i bilaga 4. Kompletterande uppgifter om vissa av de frågor som tas upp i respektive motion återfinns också i bilagan. När behandlade motioner av liknande slag vidhöll utskottet den principiella uppfattningen att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Samtliga då aktuella motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. Ställningstagandet föranledde inga reservationer. Frågor om regional tillväxt engagerar ofta många människor. Inte sällan härleds engagemanget ur förhållanden i den egna hembygden eller regionen. Behovet av att göra en insats kan kanaliseras på många olika sätt i den regionala eller lokala kontexten. Lokalpolitiska åtaganden och medverkan i byalag och hembygdsrörelsen är bara några exempel på lovvärda, mer eller mindre ideella insatser. Emellanåt kan det av olika skäl dock uppfattas som nödvändigt att framföra önskemål om förändrade eller utökade insatser från det allmänna. Sådana önskemål framförs exempelvis regelmässigt under den allmänna motionstiden i . Utskottet har förståelse för att enskilda ledamöter vill rikta sökljuset mot de problem som de anser förekommer i vissa regioner eller andra geografiskt avgränsade områden. vidhåller utskottet sin uppfattning från , dvs. att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Med det anförda avstyrks i berörda delar samtliga motioner som finns förtecknade i bilaga 4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 19 som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår här aktuella motionsyrkanden. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Som framgår av betänkandets inledningsavsnitt är en av utgångspunkterna för behandling av den nu aktuella delen av budgetpropositionen att utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt är fastställd . väntas bifalla förslaget i budgetpropositionen till fördelning av utgifter på utgiftsområden (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1). tillstyrker regeringens förslag om att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt ska uppgå till ca . De olika anslagen inom ett utgiftsområde fastställs sedan genom ett och samma beslut. Anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1), som föreslås uppgå till ca , ska användas för regional och central projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B, stöd till kommersiell service, viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet m.m. Avsikten är att anslaget ska disponeras av länsstyrelserna, och regeringen. Regeringen anser att bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet och särskilda omställningsproblem ska utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln vid fördelningen av medlen. Medfinansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet ska särskilt beaktas. Det är vidare regeringens uppfattning att det även fortsättningsvis bör vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Anslaget föreslås öka med 2011 för insatser inom kommersiell service och med motsvarande belopp 20122014 för samma ändamål. Anslaget Transportbidrag (1:2) avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor, och ska stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om ca . För 20082010 tillförde anslaget . minskas anslaget med detta belopp. Från anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3), som enligt regeringens förslag ska uppgå till , sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet. Enligt regeringen behöver de budgeterade årliga anslagen anpassas efter de bedömningar som kan göras om när utgifterna faktiskt uppkommer på anslaget. Mot bakgrund av detta gör regeringen budgettekniska justeringar i anslaget som innebär att anslagsnivåerna ökas jämfört med regeringens bedömning i budgetpropositionen . Beträffande anslagen till regionala tillväxtåtgärder och Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 föreslår regeringen att ska besluta om bemyndiganden som ger regeringen möjlighet att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag upp till en viss nivå. Hela ska ges möjlighet att utvecklas utifrån sina styrkor och förutsättningar, sägs det i flerpartimotion 2010/11:N360 (S, MP, V). Motionärerna noterar att regeringen i viss mån har tagit till sig förslag om behovet av ett särskilt stöd för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. De anser dock att de regeringen anslår är otillräckliga och föreslår att stödet i stället bör uppgå till totalt . I motion 2010/11:N337 (S) framförs önskemål om att det ska genomföras en översyn av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1). Enligt motionärerna bör anslaget förändras så att länen och regionerna får samma förutsättningar att arbeta med regional utveckling och samfinansiering. nämns som exempel på ett län som har missgynnats under den senaste lågkonjunkturen. Även i motion 2010/11:N319 (C) framförs synpunkter på det aktuella anslagets fördelning. Motionären menar att denna upplevs som väldigt godtycklig av länsstyrelser, regioner och regionförbund. Detta har varit särskilt tydligt under finanskrisen då län som tidigare haft en stark arbetsmarknad med låg arbetslöshet plötsligt har landets högsta antal varslade och uppsagda arbetare och företag som gått i konkurs. När vi nu förhoppningsvis kan lämna den värsta lågkonjunkturen bakom oss är det läge att genomföra en ordentlig genomlysning av fördelningssystemet, säger motionären. Hon pekar även på att är en av de stora förlorarna i det system som tillämpas . Det nuvarande transportstödets utformning och begränsningar gör att företag i glesbygden inte konkurrerar på lika villkor som företag i andra delar av landet, sägs det i motion 2010/10:N368 (S). Motionärerna anser att transportstödet därför behöver ses över. Dess mål och syfte bör utvidgas till att inrymma kompensation för transporttids- och leveranssäkerhetsnackdelar, stimulans till ytterligare vidareförädling samt eventuellt även grundläggande jämställdhets- och miljöhänsyn. För att ge transportstödssystemet optimala förutsättningar att värna det norrländska näringslivet krävs det att stödsystemets gränsdragningar kontinuerligt ses över och utvärderas, framhålls det i motion 2010/11:N287 (M). Motionärerna anser att det finns påtagliga skillnader i systemet som inte kan anses vara proportionerliga till de faktiska geografiska avstånden. I motionen redovisas exempel på detta från . godkände kommissionen det svenska förslaget om ändringar i förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag, avsedd att gälla . Transportbidraget får lämnas som bidrag till transportkostnaden för godstransporter på järnväg och till yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Transportsträckans längd ska uppgå till . För ytterligare detaljer om stödets utformning hänvisas till den nyssnämnda förordningen. I samband med förra årets behandling av anslagen inom utgiftsområde 19 tog utskottet också ställning till ett par motionsyrkanden, liknande de nu aktuella, om vissa ändringar i transportstödssystemet (bet. 2009/10:NU2). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att transportstödssystemet ofrånkomligen måste omfatta gränsdragningar, exempelvis när det gäller vilka geografiska områden som ska ingå, vilka stödnivåer som ska gälla och vilka varugrupper som ska inkluderas. Dylika gränsdragningar riskerar alltid att bli föremål för synpunkter från dem som på ett eller annat sätt anser sig hamna på fel sida om gränsen. Mot bakgrund av detta faktum ansåg utskottet att kritiken mot det reformerade transportbidragssystemet hade varit relativ begränsad. De synpunkter som framfördes i de då aktuella motionerna ansåg utskottet inte vara av sådan dignitet att de borde ligga till grund för ett riksdagsuttalande om att systemet bör ses över eller revideras. Utskottet ansluter sig till de förslag som regeringen har lagt fram om anslag m.m. för utgiftsområde 19 Regional tillväxt. har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2010/11:NU1y) tillstyrkt regeringens förslag till ramar. När det gäller utgiftsområde 19 har Socialdemokraterna, och i ett gemensamt förslag förordat en ram som är större än regeringens. De tre partierna vill öka stödet till kommersiell service. föreslår samma ram som regeringen för det aktuella utgiftsområdet. Som har redovisats tidigare beslutar om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. väntas därmed ställa sig bakom regeringens förslag till ram för det nu aktuella utgiftsområdet. Utskottet behandlar i det följande de motionsyrkanden som har tagits upp i anslutning till redovisningen av anslagsförslagen i budgetpropositionen. När det gäller Socialdemokraternas önskemål om en ökning av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) i syfte att förbättra stödet till kommersiell service hänvisar utskottet till beskrivningen av åtgärder på detta område tidigare i detta betänkande. Utskottet har där redovisat uppfattningen att servicefrågorna redan ges bred uppmärksamhet inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. Det saknas, enligt utskottets uppfattning, därför grund för att tillmötesgå önskemålen i motionen. När det gäller motionerna om transportbidraget kan utskottet konstatera att den reformering av systemet som genomfördes har mottagits positivt av många berörda aktörer. är utskottet medvetet om att systemet omfattar gränsdragningar, exempelvis när det gäller vilka geografiska områden som ska ingå, vilka stödnivåer som ska gälla och vilka varugrupper som ska inkluderas. Sådana gränsdragningar leder ofrånkomligen till att vissa känner sig förfördelade som en följd av att de anser sig hamna på fel sida om gränsen. Utskottet har emellertid fullt förtroende för att regeringen och dess myndigheter kan fatta kloka beslut om hur gränserna ska dras och hur dessa gränsdragningar sedan ska tillämpas inom ramen för transportstödssystemet. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslår för utgiftsområde 19 Regional tillväxt för . Likaså tillstyrks regeringens övriga förslag till riksdagsbeslut, vilka har lagts fram i anslutning till anslagen. De motionsyrkanden som tas upp här avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (S, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2009/10:N20 yrkandena 13 och 58, avslår motionerna 2010/11:Fi263, 2010/11:C311 yrkande 22, 2010/11:N251, 2010/11:N291, 2010/11:N318, 2010/11:N323 yrkandena 14 och 18, 2010/11:N362 yrkande 3 och 2010/11:N429 samt lägger skrivelse 2009/10:221 till handlingarna. Vår utgångspunkt är att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar och att de statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Vi vill göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga där konsekvenserna för den regionala utvecklingen blir en ständigt närvarande aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. Detta förutsätter i sin tur en väl fungerande samordning mellan olika politikområden och mellan olika politiska nivåer. Den nationella nivån måste aktivt samverka med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter. Den av regeringen föreslagna och förda regionalpolitiken har reducerats till en lågambitiös politik för hela . En kraftfull regionalpolitik måste i stället anta utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. Solidariteten mellan regioner måste vidmakthållas och en fortsatt kommunalekonomisk utjämning är ett nödvändigt verktyg för att vi ska kunna fortsätta att garantera en likvärdig kvalitet i välfärdstjänsterna oavsett var i landet man bor. Vi delar i allt väsentligt den regionala tillväxtpolitikens inriktning så som den beskrivs i regeringens skrivelse om strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). tvingas vi konstatera att den politik som regeringen har fört under förra mandatperioden inte alls ligger i linje med denna inriktning. Avsaknaden av operativa åtgärder för att nå målen för den regionala tillväxtpolitiken är dessutom förbluffande påtaglig. I motion 2009/10:N20 (S) presenteras ett antal av de mest aktuella åtgärderna som krävs för att rusta de svenska regionerna för de enorma utmaningar som väntar under det kommande halvseklet. För en beskrivning av dessa åtgärder mer i detalj hänvisas till motionen. Här kan dock kortfattat nämnas att det handlar om satsningar på att bygga ut den högre utbildningen, att investera i transportinfrastruktur och att ta till vara storstadsregionernas fulla tillväxtpotential. Vidare anser vi att de negativa konsekvenserna av högerregeringens avreglerings- och privatiseringsiver för boende i gles- och landsbygd helt har ignorerats. Tillgängligheten till grundläggande samhällsfunktioner måste enligt vår uppfattning värnas, oavsett var i landet man bor och oaktat om det är en privat eller offentlig aktör som ska svara för att upprätthålla den aktuella funktionen. Bostadsmarknaden är av avgörande betydelse för regionernas utveckling. En väl fungerande bostadsmarknad är central för en god rörlighet på arbetsmarknaden, och trösklarna in på bostadsmarknaden måste därför sänkas. Vi står bakom förslagen i motionen om att införa ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning på hyresrätter till rimliga hyror och kostnader samt miljövänlig teknik. Avslutningsvis vill vi framhålla att insatser för att tillvarata småföretagens förmåga att anställa och växa är ett prioriterat område. Vi föreslår en rad åtgärder på detta område i vår motion. Ett särskilt strategiprogram för att stärka besöksnäringen ser vi som ett effektivt sätt att stimulera företagandet i många regioner där andra branscher spelar en mer blygsam roll för utbudet av arbetstillfällen. Med det anförda tillstyrker vi motion 2009/10:N20 (S) i här berörda delar. Övriga motioner som behandlas i avsnittet avstyrks i berörda delar. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2009/10:N20 yrkandena 13 och 58 samt 2010/11:N323 yrkandena 14 och 18, avslår motionerna 2010/11:Fi263, 2010/11:C311 yrkande 22, 2010/11:N251, 2010/11:N291, 2010/11:N318, 2010/11:N362 yrkande 3 och 2010/11:N429 samt lägger skrivelse 2009/10:221 till handlingarna. Landsbygdsregionerna har stora utvecklingsmöjligheter. En förutsättning för att offensiva framtidssatsningar ska lyckas är emellertid att i första hand staten men även företagen och kommunerna ger landsbygden sådana villkor att man kan tillgodogöra sig alla positiva resurser. Den handlingsförlamning och det ointresse som regeringen visar när det gäller att ta vara på landsbygdens potential är emellertid illavarslande. Att inte göra detta skadar landets framtid och vår sociala, miljömässiga och ekonomiska utveckling. I motion 2010/11:N323 (V) listas ett antal omständigheter och resurser som gör att landsbygdsregionerna i ett konkret framtidsperspektiv kan komma att bli den potential för en mer hållbar samhällsutveckling som de flesta riksdagspartierna nu säger sig kräva. Som en kontrast till regeringens defensiva och passiva politik står jag, i linje med vad som sägs i motionen, bakom en demokratiserad regional utvecklingspolitik där ett nedifrån-och-upp-perspektiv måste få råda. Den regionala utvecklingspolitikens mål måste vara att ge likvärdiga förutsättningar för individer, hushåll och företag, oberoende av bostadsregion. Medlet kan vara en offensiv regionalpolitik som inriktas på regioner som har förutsättningar för en framtida självgående tillväxt. Med instämmande i vad som sägs i motionen anser jag att det behövs mer offensiva och operativa mål för att få en rättvisare och jämnare utveckling av tillväxt och sysselsättning i landet. Dessa mål kan sedan ligga till grund för en mer medveten styrning av resurser där ett helhetsgrepp kan tas för aktiva insatser som skapar bättre möjligheter till tillväxt, stärker lokala arbetsmarknader, samordnar statliga företags strategier och lokalisering osv. Jag anser att ska begära att regeringen lägger fram förslag till hur målformuleringar om sysselsättning och servicegrad kan vidareutvecklas så att de även innefattar en ambition att minska de regionala obalanserna. En annan viktig pusselbit för att stärka regionernas utvecklingsförutsättningar är en välfungerande infrastruktur. Det behövs dock en nationell plan för att kunna möta utmaningarna med att smälta samman arbetsmarknadsregionerna till en helhet och utveckla samlade ekonomi och gemensamma välstånd. krävs det lokala planer inom varje arbetsmarknadsregion som analyserar hindren för ett utökat arbetspendlande. Sammantaget är det många förändringar som måste till för att den regionala tillväxtpolitiken ska kunna möta de kommande utmaningarna. Mot den bakgrunden anser jag det vara hög tid att få en samlad bild av tillståndet i regionerna och av utvecklingen framåt. Enstaka insatser på vissa områden av olika statliga myndigheter kan vara nog så förtjänstfulla, men behövs en bred parlamentarisk utredning som ger underlag till den diskussion, den uppmärksamhet och det helhetsgrepp som landets regioner så väl förtjänar. Jag anser att bör begära att regeringen tillsätter en sådan utredning. De uppfattningar jag har framfört överensstämmer i stora drag med det som sägs i motion 2009/10:N20 (S). Jag tillstyrker de här aktuella delarna av motionen. Avslutningsvis vill jag även påminna om att flera av de förslag som presenteras i motion 2010/11:N323 (V) behandlas på annan plats i detta betänkande eller av något annat av utskott. De yrkanden i motionen som tas upp i detta avsnitt tillstyrks med det anförda. Övriga i avsnittet aktuella motioner avstyrks i berörda delar. , punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2009/10:N20 yrkande 4 och avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 25 och 2010/11:N245. I EU:s strukturfondsprogram finns betydande resurser tillgängliga för olika insatser med bäring mot regional utveckling och tillväxt. Utvärderingar pekar på att programmen tycks skapa kortsiktiga positiva sysselsättningseffekter men saknas belägg för att insatserna skulle påverka den långsiktiga tillväxten i regioner och företag. Enligt vår uppfattning är detta bekymrande. Vi anser att måste få bättre utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen. Kortsiktiga resultat måste också resultera i långsiktiga effekter. De projekt som bedrivs inom ramen för programmen måste i större utsträckning än syfta till att varaktigt påverka de grundläggande förutsättningarna för tillväxt, dvs. insatserna bör, enligt vår uppfattning, i större utsträckning ha karaktären av investeringar. Vi anser också att det är hög tid att se över hur , och arbete med regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning kan effektiviseras. Vägledande för översynen ska vara att genom ökad samordning kraftsamla de befintliga medlen och minska de administrativa kostnaderna. Med det ovan sagda tillstyrker vi motion 2009/10:N20 (S) i berörd del. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i berörda delar. Organisering och lokalisering av myndigheter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N323 yrkande 6, avslår motionerna 2010/11:N229, 2010/11:N289 yrkandena 1 och 4, 2010/11:N300, 2010/11:N314 och 2010/11:N372 samt lägger redogörelse /10:RRS27 till handlingarna. Statliga myndigheter och affärsverk ska ha ett tydligare ansvar när det gäller att garantera en lägsta servicenivå och att delta i samordnade lösningar. Jag anser det därför vara nödvändigt att regeringen skärper det regionalpolitiska ansvaret i regleringsbrev och avtal. Omlokaliseringar av statlig verksamhet har tidigare haft mycket stor betydelse för de orter som kommit i fråga. (RiR 2009:30) bekräftar den bilden. Omlokalisering av statlig verksamhet kan således vara ett verktyg både för att främja en myndighets utveckling och för den regionala utvecklingen i . I kontrast mot detta kan det noteras att den borgerliga regeringens nedläggning och omstrukturering av ett antal myndigheter kommer att påverka arbetsmarknadsregionerna utanför storstäderna negativt. I likhet med vad som sägs i motion 2010/11:N323 (V) anser jag att statliga myndigheter och företag bör kunna etableras på många orter. Varje beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheter bör föregås av noggranna överväganden. De möjligheter som står till buds för att åstadkomma en bättre regional balans måste så långt som möjligt tas till vara. Jag anser att det bör upprättas en långsiktig plan för omlokalisering av statlig verksamhet som sträcker sig över fem till . Med det anförda tillstyrker jag motion 2010/11:N323 (V) i berörd del. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: