bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsförslag om höjd skatt på alkohol och tobak, höjd effektskatt på kärnkraftverk, skatt på fluorerade gaser, skatt på handelsgödsel, sänkt fordonsskatt för bussar och skärpt koldioxidrelatering av fordonsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen aviserar i propositionen att vissa höjningar av alkohol- och tobaksskatterna kan komma att aktualiseras för att delfinansiera olika reformer på skatteområdet. Det handlar om en höjning av punktskatten på cigaretter med , på snus med och på öl och vin med . Regeringen bedömer att en utredning bör tillsättas med uppdrag att göra en översyn av trängselskatten och utreda förutsättningarna för en föreskriftsrätt för trängselskatt (avsnitt 6.7.1 Utredning om vissa förändringar av trängselskatten). Regeringen har i proposition 2009/10:189 Införande av trängselskatt i angett att det i flera avseenden finns behov av att göra en översyn av trängselskatten. En utredare ska få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att delegera rätten att föreskriva om trängselskatt till kommuner, en skattskyldighet för utlandsregistrerade fordon, hur skattebeloppen bör justeras om skattens förmåga att begränsa trängsel ska behållas och hur en bestämmelse som begränsar skatteuttaget om flera betalstationer i passeras , en s.k. flerpassageregel, kan utformas. Regeringen bedömer att skattestrukturen för cigaretter ska läggas om så att styckeskatten utgör en så hög andel som möjligt av punktskatten på cigaretter (avsnitt 6.7.2 Reformerad beskattning av cigaretter). Den totala punktskatten på cigaretter ska vara oförändrad. Regeringen avser att återkomma med förslag till som ska träda i kraft . För att inte förlora den automatiska inflationsjustering som den nuvarande högre värderelaterade skatten på cigaretter bidrar till bör en indexering med konsumentprisindex införas . Indexeringen ska omfatta samtliga tobaksprodukter. antog Europeiska unionens råd ett direktiv om ändrade strukturer och skattesatser vid punktbeskattning av tobak. Det nya direktivet, som ska vara genomfört i medlemsstaterna , medför vissa ändringar i det nuvarande tobaksskattedirektivet. Punktbeskattningen av cigaretter baseras på uttag av dels styckeskatt, dels värderelaterad skatt. önskar av folkhälsoskäl eftersträva en större andel styckeskatt framför en större andel värderelaterad skatt. Med en ökad andel styckeskatt kan den nuvarande nationella minimipunktskatten på cigaretter slopas eftersom den inte längre fyller någon funktion. Regeringen bedömer att det inte finns förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten (avsnitt 6.7.3 Reklamskatten). Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten togs . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Till följd av den stora osäkerheten i den ekonomiska utvecklingen har regeringen dock fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Socialdemokraterna, och föreslår i motion Fi230 yrkande 4 i denna del av m.fl. att skatten på alkohol och tobak höjs i förhållande till regeringens förslag. Effektskatten på kärnkraft höjs. En skatt på fluorerade växthusgaser införs i enlighet med klimatberedningens förslag. Skatten på handelsgödsel återinförs. Frågan om återföring till jordbruksnäringen utreds. Fordonsskatten för bussar sänks för att gynna kollektivtrafik. De rödgröna partierna begär vidare enligt motionen (yrkande 7 i denna del) ett tillkännagivande om att koldioxidrelateringen av fordonsbeskattningen ska skärpas . En modell med nybilsskatt respektive nybilsbonus ska prövas. En kilometerskatt införs . föreslår i motion Fi231 yrkande 2 i denna del av och att en skatt på fluorerade växthusgaser införs för att minska användningen av köldmedium i stora kylanläggningar. I motionen föreslås vidare att skatten på handelsgödsel återinförs för att minska utsläppen av kväve, som bidrar till att öka effekten av övergödningen i vattendrag, sjöar och hav. Utskottet delar regeringens bedömningar när det gäller behovet av att göra en översyn av trängselskatten och en omläggning av beskattningen av cigaretter. Utskottet noterar regeringens bedömning att ytterligare steg i reklamskattens avskaffande inte kan tas. När det gäller förslaget i motion Fi230 om höjd skatt på alkohol och tobak 2011 ser utskottet inget behov av en sådan höjning men finner det troligt att frågan aktualiseras . Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjdes fr.o.m. till per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Utskottet anser det inte motiverat med en ytterligare höjning av effektskatten. I samband med att skatten på handelsgödsel slopades erinrade utskottet i sitt av godkända betänkande 2009/10:SkU21 att regeringens förslag om att slopa skatten på gödselmedel hade aviserats både i klimatpropositionen 2009 och i budgetpropositionen och att vid båda tillfällena godtagit regeringens bedömningar att gödselmedelsskatten borde slopas eftersom den försämrar de svenska lantbrukarnas konkurrensvillkor utan att ha någon större effekt på användandet av gödselmedel. Utskottet anser att bör vidhålla sitt ställningstagande. Frågan om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser var också aktuell under det förra (bet. 2009/10:SkU21). avslog motionsyrkanden med hänvisning till att Utredningen om skatt på fluorerade växthusgaser (Fi 2008:11) hade avlämnat betänkandet SOU 2009:62 Skatt på fluorerade växthusgaser och att förslagen bereddes i . Utskottet ser alltjämt ingen anledning för att föregripa beredningen av frågan. beslutade (bet. 2009/10:SkU21) om förändringar som innebar en ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten. beslutade att höja koldioxidbeloppet i den koldioxidbaserade fordonsskatten och höja utsläppsnivån för när skatt ska börja tas ut, att justera beskattningen av dieseldrivna personbilar i det koldioxidrelaterade skatteuttaget, att göra följdändringar i den viktbaserade fordonsskatten, att skattebefria personbilar med bättre miljöegenskaper, att inordna lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar i den koldioxidrelaterade fordonsskatten och att sänka fordonsskatten för tunga elhybridbussar. För att delvis kompensera den tunga vägtrafiken för ökade kostnader till följd av höjd energiskatt på dieselolja beslutade att fordonsskatten för tunga lastbilar och tunga bussar skulle bestämmas till de belopp som motsvarar miniminivåerna enligt Eurovinjettdirektivet (direktiv /62/EG) för tunga fordon. avslog i sammanhanget slutligen bl.a. motionsförslag om att införa ett system med nybilsskatt och nybilsbonus, om sänkt fordonsskatt för bussar och om att införa kilometerskatt. Utskottet anser att bör vidhålla sitt ställningstagande om nybilsskatt och nybilsbonus, sänkt fordonsskatt för bussar och kilometerskatt. Fordonsskatten för bussar har således sänkts till Eurovinjettdirektivets miniminivåer. Enligt utskottets mening är ett system med kilometerskatt dyrt att administrera både för företagen och för , eftersom det kräver utrustning för att registrera var och när ett fordon kör. Det är tveksamt om samhällsvinsten påtagligt skulle överstiga administrationskostnaderna. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi230 och Fi231 i motsvarande delar. Skatter på konsumtion mervärdesskatt Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning. Enligt mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, ska moms betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet (1 kap. 1 § första stycket 1 ML). Alla slags fysiska eller juridiska personer kan bedriva en yrkesmässig verksamhet, under förutsättning att kriterierna för det är uppfyllda. Det s.k. rörelserekvisitet innebär att verksamheten kännetecknas av självständighet, varaktighet och bakomliggande vinstsyfte. Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen (1999:1229) ska enligt dagens regler i 4 kap. 8 § ML inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt saknar liksom privatpersoner möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. Europeiska kommissionen inledde ett fördragsbrottsförfarande mot . Kommissionens slutsats blev att den svenska mervärdesskattelagen inte står i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG) när det gäller definitionen av beskattningsbar person. Det svenska begreppet yrkesmässig verksamhet är genom sin koppling till definitionen näringsverksamhet i inkomstskattelagen snävare än motsvarande begrepp enligt . Vidare menar kommissionen att det inte är förenligt med att betrakta den allmännyttiga delen av ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet som en del som inte omfattas av mervärdesskattesystemet på ett sådant sätt som görs i svensk lag. Enligt kommissionen leder de svenska reglerna till att leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs av ideella föreningar och trossamfund inte blir föremål för mervärdesskatt. Detta strider mot momsdirektivet. Med anledning av kommissionens klagomål mot gav två utredare i uppdrag att utreda frågan om att bl.a. anpassa yrkesmässighetsbegreppet i mervärdesskattelagen till och överväga behovet av kompenserande åtgärder till den ideella sektorn vid en eventuell förändring av reglerna. Utredarnas överväganden redovisas i rapporten för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58). I rapporten föreslås bl.a. att begreppen ekonomisk verksamhet och beskattningsbar person ska ersätta begreppet yrkesmässighet i ML. Vidare föreslås att regeln i 4 kap. 8 § ML om allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds yrkesmässighet slopas. Förslaget innebär att dessa subjekt kommer att omfattas av ML:s allmänna regler om beskattningsbara personer. För att minska den administrativa bördan för dem som till följd av förslagen kan komma att omfattas av momssystemet föreslår utredningen en skattebefrielse för beskattningsbara personer vars omsättningar av skattepliktiga varor och tjänster inom landet inte överstiger . Den föreslagna omsättningsgränsen bör gälla för alla småföretag med liten omsättning. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen anser att det med hänsyn till inte är möjligt att undvika en justering av begreppet yrkesmässig verksamhet i mervärdesskattelagen. För att mildra effekterna av en sådan justering avser regeringen att ansöka hos kommissionen om en möjlighet att införa regler om skattebefrielse för omsättning av varor och tjänster om omsättningen inte överstiger ett visst belopp (avsnitt 6.8.1 Mervärdesskatten och den ideella sektorn). I propositionen nämns också att regeringen i ett brev till kommissionen uppmanade kommissionen att inom ramen för en ny strategi för det gemensamma regelverket för mervärdesskatt inom EU även se över reglerna om undantag för mervärdesskatt för sådan verksamhet som bedrivs av folkrörelserna. Utskottet delar regeringens bedömning och ser positivt på de ansträngningar som görs för att villkoren för folkrörelserna i inte ska försämras. Övriga inkomster krediteringar på skattekonto Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att den s.k. jämställdhetsbonusen ska avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). redovisas endast krediteringen för jämställdhetsbonus under denna inkomsttyp. Det stora flertalet skattekrediteringar som har funnits har upphört eller flyttats till statsbudgetens utgiftssida. Jämställdhetsbonusen beräknas uppgå till 2011. För att öka jämställdheten i uttaget av föräldrapenningen avser regeringen att föreslå att jämställdhetsbonusen förenklas fr.o.m. . Förenklingen innebär att bonusen utbetalas tillsammans med föräldrapenningen i stället för att som ges som en kreditering på skattekontot. När den förälder som har tagit ut minst dagar tar ut föräldrapenning får båda föräldrarna i jämställdhetsbonus per dag. Socialdemokraterna, och föreslår i motion Fi230 yrkande 4 i denna del en inkomstberäkning som innebär att jämställdhetsbonusen avskaffas eftersom den inte fått önskad effekt. Även föreslår i motion Fi231 yrkande 2 i denna del en inkomstberäkning som innebär att jämställdhetsbonusen avskaffas. Motionärerna anför att de vill avskaffa all tvångsreglering av vilken av föräldrarna som ska vara hemma med barnet. Utskottet anser till skillnad från motionärerna att jämställdhetsbonusen, som tillkommit för att förbättra familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt, ska finnas kvar. Utskottet avstyrker motionerna Fi230 och Fi231 i motsvarande delar. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att godkänner regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsyrkanden om godkännande av Socialdemokraternas, och respektive inkomstberäkning. Jämför avvikande meningarna 1 (S, MP, V) och 2 (SD) Regeringen föreslår (punkt 4) att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2). Socialdemokraterna, och föreslår i motion Fi230 yrkande 4 i denna del att godkänner den beräkning av statsbudgetens inkomster som redovisas i motionen (tabell 7.1). föreslår i motion Fi231 yrkande 2 i denna del att godkänner den beräkning av statsbudgetens inkomster som redovisas i motionen (tabell i avsnitt 15). Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt regeringens förslag och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet föreslår att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. De aktuella motionsyrkandena avstyrks i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Skattefrågor i budgetpropositionen (S, MP, V) Skatter har vi främst för att finansiera vår gemensamma välfärd. Skattesystemet ska vara likformigt, transparent och enkelt och möjligheterna till skatteplanering minimeras. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärks välfärden och det skapas rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Skattesystemet ska vara rättvist. Utformningen av skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt, i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skatternas utformning ska främja hög sysselsättning och ökad hållbar tillväxt. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. Den som har miljoninkomster behöver inte något förvärvsavdrag. Regeringens orättvisa politik har gynnat dem som har mest. Vi vill därför trappa ned jobbskatteavdraget så att det är borta vid miljoninkomster. Avtrappning sker vid inkomster . Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga alliansen har medvetet skapat en skatteklyfta mellan pension och lön som de vill behålla. Vi rödgröna partier vill därför sänka skatten för pensionärer mer än regeringen , med en profil som ger en pensionär med i sänkt skatt. Vi aviserar dessutom att skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer ska tas bort . Olika typer av inkomst av tjänst ska beskattas lika, och vi vill ta fortsatta steg för att nå en likformig beskattning. Det innebär att skillnaden i beskattning ska minska mellan löntagare och andra grupper utöver pensionärer, exempelvis förtidspensionärer. För att påbörja en förändring mot lika beskattning av olika typer av inkomst av tjänst reduceras jobbskatteavdraget med , och medlen används för en skattesänkning för föräldralediga, förtidspensionärer, sjuka, arbetslösa m.fl. Många har fått sina avgifter till a-kassan höjda med . Vi föreslår att kostnaden sänks till för alla genom en skattereduktion. Därmed försvinner differentieringen av a-kasseavgiften. Den sänkta kostnaden för a-kassan finansieras genom en nedskalning av förvärvsavdraget med motsvarande summa. Vi vill också se över möjligheten att skapa en skattemässig neutralitet mellan avgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Avdraget för hushållsnära tjänster avskaffas . För beskattningen av boendet har vi ett rödgrönt förslag som innebär förbättringar när det gäller rättvisa, neutralitet och rörlighet. Med Alliansregeringen har ägare till lyxvillor fått en kraftigt sänkt skatt, medan vanliga småhusägare i stället har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. De förändringar som regeringen har gjort har bidragit till att öka klyftorna i som bostadsmarknadens funktionssätt har försämrats. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar. Det förslag som vi redovisar i våra motioner innebär att ägarna till de dyraste villorna med ett marknadsvärde över ca (dvs. med ett taxeringsvärde på eller mer) kommer att få höjd skatt. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt. Vi vill också sänka fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar, och vi vill utreda neutraliteten mellan olika boendeformer och senare återkomma med kompletterande åtgärder. Vi vill successivt ta bort räntebeläggningen av uppskovsbelopp och den beloppsmässiga begränsningen för uppskoven, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg föreslår vi att skatten på uppskov tas bort. Vi vill också se över systemet med uppskov och hur det kan säkerställa att uppskoven betalas in. Som en del av finansieringen av våra förslag förordar vi att beskattningen av vinster vid bostadsförsäljning höjs från till . Vi vill också göra en särskild satsning för att göra klimatsmarta investeringar i bostaden mer attraktiva. Därför vill vi att husägare som klimatrenoverat sitt hus och på så sätt fått ner energiförbrukningen med ska få slippa fastighetsavgiften . Vi avstyrker den höjning av schablonavdraget vid andrahandsuthyrning som regeringen föreslår. Vårt budgetförslag innebär även en höjning av stämpelskatten för juridiska personers fastighetsförvärv motsvarande . Vi anser att fastighetsskatten på vattenkraftverk ska höjas motsvarande 700 miljoner på de vinster som kraftbolagen har gjort genom att sälja el till ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. I Socialdemokraternas, och budgetmotion för vi fram ett förslag om att införa någon form av beskattning av personer med förmögenhet. Att återinföra förmögenhetsskatten i sin tidigare form anser vi inte vara realistiskt. Däremot finns det ett behov av att de med stora förmögenheter bidrar mer. Vi anser därför att regeringen bör utreda hur skatten på förmögna kan öka. För att förbättra för småföretagen har vi förslag som behandlas i andra sammanhang. och 2012 vill vi sänka socialavgifterna för småföretag så att det blir billigare att anställa. Om ytterligare ekonomiskt utrymme uppstår kommer vi att gå vidare med ytterligare lättnader för småföretagen. Det kan handla om sänkningar av momsen i andra delar av tjänstesektorn, sänkta arbetsgivaravgifter, minskade sjuklönekostnader eller ett riskkapitalavdrag. Vi anser att de problem som uppkommit för vindkraftskooperativ med uttagsbeskattning måste få en snar lösning, så att den andelsägda vindkraften åter kan ta en aktiv del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Socialdemokraterna, och anser att utsläppen från biltrafiken behöver minska. Vi vill stödja omställningen av tunga fordon och stimulera efterkonvertering av bilar. Vår ambition är att det ska vara billigare att tanka förnybart än fossilt. Vi vill behålla nedsättningen av skatten på förnybara bränslen även efter 2013 givet att EU-reglerna tillåter det. Antalet biogasmackar måste öka. Vi också vill investera i ökad produktion och distribution av biogas. Vi anser att nivån på koldioxidskatten, utöver den befintliga indexeringen, bör höjas i två steg . Vi föreslår att koldioxidskatten höjs med 2011 och med ytterligare 2012. Det motsvarar 2011 och 2012 i bensinpris i konsumentledet. För att kompensera dem som behöver bilen för att ta sig till och från arbetet, och dem som använder bilen i arbetet, höjer vi reseavdraget 2011 och 2012. Socialdemokraterna, och föreslår att skatterna på alkohol och tobak 2011 ska höjas med totalt netto. Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. Vi vill därför höja skatten på termisk effekt i kärnkraftverk med . Vi vill förverkliga Klimatberedningens förslag om att beskatta fluorerade gaser. Vi föreslår därför att en sådan skatt införs 2011. Vi vill återinföra skatten på handelsgödsel. En återföring av skatteinkomsterna till jordbruksnäringen ska utredas. För att gynna kollektivtrafiken och kompensera för höjd koldioxidskatt vill vi 2011 sänka fordonsskatten för bussar. Vår uppfattning är att fordon med låga utsläpp ska gynnas och bilar med höga utsläpp ska betala mer. En modell som vi vill pröva är nybilsskatt och nybilsbonus. vill vi skärpa koldioxidrelateringen av fordonsskatten samt utreda hur förmånsbeskattningen kan reformeras så att inköp av fordon med låga utsläpp gynnas bättre än . En kilometersskatt på tunga lastbilstransporter kan införas och ska användas för att finansiera investeringar i infrastruktur. Vid införandet av en kilometerskatt måste dock hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. Vi vill införa en skatt i nivå med vad , och föreslagit. Givet att det finns ett varaktigt reformutrymme har vi en reformambition som innebär att restaurangmomsen sänks under den innevarande mandatperioden. Vi avskaffar jämställdhetsbonusen eftersom den inte fått önskad effekt. Med det anförda föreslår vi att godkänner den inriktning av skattepolitiken och den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi230 yrkandena 4 och 7 av m.fl. (S, MP, V). Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) Skatteinkomsterna är statens viktigaste intäktskälla och därmed en naturlig del av politiken eftersom det är politikens uppgift att fördela samhällets gemensamma resurser. Det finns därför ett särskilt behov av en rättvis skattepolitik, där skatten i någon mån tas ut efter bärkraft och där hela politiken utformas för att välfärden, även om utövarna kan variera, ska vara solidariskt finansierad. måste skattepolitiken ta hänsyn till den långsiktiga samhällsutvecklingen, främst vad gäller utbildnings- och arbetsmarknadssituationen. Den progressiva beskattningen får inte ta bort incitamenten att anstränga sig vare sig det gäller studier på högre nivå eller om det gäller strävan efter en karriär i arbetslivet. En alltför långtgående progressiv beskattningspolitik motverkar en optimal ekonomisk utveckling och påverkar därmed även välfärdens grundfundament negativt.