bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — 2010/11:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna behandlar i detta betänkande det s.k. rambetänkandet regeringens finansplan, förslagen över statens inkomster och utgifter , förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområden samt förslag till utgiftstak 20112014. När behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen. tillstyrker regeringens förslag på utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2011, 2012, 2013 och 2014. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om fördelning av utgifter på utgiftsområden, beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet samt regeringens förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) och lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Statsbudgetens utgifter uppgår till sammanlagt och statsbudgetens inkomster till . Statsbudgetens saldo uppgår därmed till +5,2011. Det finansiella sparandet för offentlig sektor räknat i procent av BNP uppgår till 2011, 2012, 2013 och 2014. Den svenska ekonomin befinner sig fortfarande i lågkonjunktur med lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet. Återhämtningen sker dock på bred front och snabbare än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Sammantaget bedöms BNP öka 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014. Den positiva utvecklingen gäller också arbetsmarknaden. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten är på väg ned även om den fortfarande ligger på en hög nivå. finns en betydande risk för en sämre konjunkturutveckling föranledd bl.a. av den statsfinansiella situationen i omvärlden. Utskottet anser att det kan finnas skäl att, på motsvarande sätt som tidigare hjälpt och , överväga ett bilateralt lån till . Om detta skulle bli aktuellt förutsätter utskottet att regeringen återkommer till . Utskottet anser vidare att frågan om vilka risker som finns på den svenska bostadsmarknaden, bl.a. i ljuset av den snabba skuldökningen hos hushållen, är svårbedömd. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen av bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Den snabba återhämtningen i den svenska ekonomin innebär även en stark återhämtning av de offentliga finanserna. Resursutnyttjandet i ekonomin är dock alltjämt svagt , vilket bidrar till fortsatta underskott i det finansiella sparandet 2010 och 2011. Därefter väntas överskott i det finansiella sparandet och 2014 beräknas överskottet till av BNP. Utskottet anser att säkerställa överskott i de offentliga finanserna inom en rimlig tidshorisont har högsta prioritet, inte minst mot bakgrund av det faktum att osäkerheten om utvecklingen är stor och att återhämtningen är bräcklig. Starka offentliga finanser tryggar förmåga att möta en eventuell ny ekonomisk nedgång. Starka offentliga finanser ger dessutom förutsättningar för att kunna genomföra angelägna reformer. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att det utrymme för reformer som indikeras mot slutet av prognosperioden inte ska intecknas för snabbt. välkomnar utskottet att regeringen redovisar sina reformambitioner och anger prioriteringar för mandatperioden. Utskottet noterar att regeringen anger ett preliminärt reformutrymme där osäkerheten i bedömningen har beaktats genom att reformutrymmet beräknats med en säkerhetsmarginal i förhållande till överskottsmålet för det strukturella sparandet på . Det strukturella sparandet är en av två s.k. framåtblickande indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet. Utskottet vill fortsatt framhålla vikten av transparens i uppföljningen av överskottsmålet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till utgiftstak för perioden 20112014. Utskottet anser att ett utgiftstak även för det fjärde året är ett viktigt instrument för att tydliggöra hur återgången till överskott i de offentliga finanserna ska . kan utskottet konstatera, liksom vid tidigare tillfällen , att de budgeteringsmarginaler som därmed uppstår är större än vad som följer av regeringens egen riktlinje. Utskottet delar regeringens bedömning att det saknas ett behov av att beräkna ett särskilt utgiftstak för hela den offentliga sektorn och att det kan avskaffas, men anser att det är viktigt att även fortsättningsvis följa utgiftsutvecklingen i hela den offentliga sektorn. Regeringens åtgärder för att lindra den ekonomiska krisen har syftat till att ge så positiva effekter på sysselsättningen som möjligt. Det är rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning när arbetsmarknadsläget förbättrats. Situationen på arbetsmarknaden är dock fortfarande ansträngd. De arbetsmarknadspolitiska resurserna måste nu riktas till dem som har störst behov. Ungdomars situation på arbetsmarknaden gynnas av slutförda studier i grund- och gymnasieskolan. Utbildning är en nyckel till ekonomisk tillväxt och för att förebygga utanförskap i samhället. Reformer som syftar till detta såsom förändringarna av gymnasieskolan är centrala för arbetsmarknadsutvecklingen . Vidare har regeringen aviserat att fler vägar ska öppnas för ungdomars möjligheter till jobb, t.ex. en omfattande lärlingsutbildning. Goda villkor för företagande är en avgörande tillväxtförutsättning. Under den gångna mandatperioden har ett stort antal åtgärder vidtagits i syfte att förbättra näringslivsklimatet. Utskottet välkomnar att arbetet med att säkra ett livskraftigt näringsliv kommer att drivas vidare. Utskottet delar regeringens uppfattning att invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Invandringen bidrar till att motverka ett minskat arbetsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. En framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på att de snabbt får möjlighet till arbete och egen försörjning. Regeringens politik syftar till att öka sysselsättningen, vilket innebär att välfärden kan värnas. Det förtjänar att särskilt framhållas att utvecklingen av pensionerna har en mycket stark koppling till sysselsättningen. Kommuner och landsting svarar för centrala välfärdstjänster, och den utbildning, vård och omsorg. Utskottet understryker vikten av reformer som stärker arbetslinjen och därigenom även skatteunderlaget och kommunernas ekonomi. Tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politiken finns nu utrymme att skjuta till medel till kommunerna. Utskottet instämmer med regeringen i att klimatfrågan är vår tids största miljöutmaning, och den kräver en ambitiös och en sammanhållen klimat- och energipolitik både internationellt, inom EU och i . För att möta denna utmaning har regeringen satt upp ett nationellt klimatmål med högre ambitionsnivå än det åtagande som har enligt EU:s bördefördelning. Utskottet välkomnar de förslag som läggs fram i budgetpropositionen i syfte att bidra till detta mål. I betänkandet finns 4 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 1 och avslår motionerna 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1, 710, 12 och 13, 2010/11:Fi231 av och (båda SD) yrkande 1, 2010/11:Fi233 av m.fl. (S), 2010/11:Fi259 av (S), 2010/11:Fi271 av (M), 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 24. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) Beslut om utgiftsramar och beräkning av statsbudgetens inkomster fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , , och . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkterna 2 och 3 samt avslår motion 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 2 och 3. Statsbudgetens utgifter per utgiftsområde beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 5 och avslår motionerna 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 5 och 2010/11:Fi231 av och (båda SD) yrkande 3. godkänner regeringens beräkning av förändringen av anslagsbehållningar , beräkning av myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkterna 6, 11 och 12. godkänner regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkterna 4 och 1618, de tre senare i denna del, och avslår motionerna 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 4 och 2010/11:Fi231 av och (båda SD) yrkande 2. godkänner regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 7 och avslår motion 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 6. Lagförslagen vad gäller skattefrågor antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkterna 1618, alla i denna del. Reservation 3 (S, MP, V) Reservation 4 (SD) Fördelning av utgifter , 2013 och 2014 godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 8. bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 10. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 33 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 13. bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av 21 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 14. bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvaltningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 15. Riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag godkänner de riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S), (MP) och Per Åsling (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. Det gäller proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen om förslag till statsbudget, finansplan m.m. punkterna 118 samt motioner som väckts under allmänna motionstiden enligt förteckningen i bilaga 1. Betänkandet, ibland kallat rambetänkandet, ligger till grund för beslut om statsbudgeten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena . I rambeslutsmodell innebär beslutet om ramarna att en utgiftsram fastställs för varje utgiftsområde och att denna ram inte får överskridas i den fortsatta beredningen av anslagen. Ett förslag från ett utskott till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte behandlas av förrän fattat beslut om ramarna (5 kap. 12 § riksdagsordningen). De olika fackutskotten som bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde får inte lägga fram ett förslag som går utöver den fastställda ramen för utgiftsområdet. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram reservationsvis. Utfrågning i samband med beredningen av rambeslutet fick utskottet information om bl.a. frågan om stora underskottsproblem av finansminister . Innehåll och utformning av rambeslutet Enligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att ska godkänna ett antal budgetpåverkande poster, som beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . I beslutet om inkomsterna ingår att ta ställning till olika förslag till förändringar av gällande skatte- och avgiftsregler samt att fastställa nästa års regelverk för statsbudgetens inkomster att beräkna effekterna av dessa inkomster. Utifrån dessa effektberäkningar får man fram ett underlag för att bedöma hur stora statsbudgetens inkomster kommer att bli. Statsbudgeten ska enligt budgetlagen (1996:1059), förutom inkomster och utgifter, även omfatta andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att få fram upplåningsbehovet görs en bedömning av hur nettot av myndigheternas m.fl. in- och utlåning i utvecklas under budgetåret och hur stora eventuella kassamässiga korrigeringar bör vara. När tagit ställning till dessa beräkningar erhålls budgetsaldot som en restpost som visar statens amorteringar eller upplåningsbehov. Beslutsordningen innebär alltså att tar ställning till alla dessa poster genom ett och samma beslut. Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet (punkt 2 i detta betänkande), i utskottets förslag till riksdagsbeslut. De beslutspunkter som ingår i rambeslutet behandlas i kapitel 3 Beslut om utgiftsramar och beräkning av statsbudgetens inkomster. Propositionen innehåller tre lagförslag. Dessa lagförslag behandlas i punkt 2 i betänkandet. Beträffande övriga åtgärder på skatteområdet innehåller budgetpropositionen inte lagförslag utan aviseringar om kommande propositioner. Innehållet i åtgärderna beskrivs i budgetpropositionen, och dess effekter på de offentliga finanserna är beaktade i beräkningarna. Lagförslagen har lämnats i särpropositioner och behandlas av skatteutskottet. Beräkningen av statsbudgetens inkomster som görs i detta betänkande förutsätter att samtliga förslag till lagförändringar på skatteområdet antas av . Bilagor om lagförslag och förslag till statsbudget 2011 Regeringens lagförslag finns i bilaga 2 i betänkandet. En sammanställning över statsbudgetens utgifter och inkomster enligt utskottets förslag finns i bilaga 3 i betänkandet. Yttranden från andra utskott Yttranden över budgetpropositionens förslag tillsammans med motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde har inkommit från (2010/11:KU1y) skatteutskottet (2010/11:SkU1y) och (2010/11:SkU2y) justitieutskottet (protokollsutdrag /11:6.3) civilutskottet (2010/11:CU1y) utrikesutskottet (2010/11:UU3y) socialförsäkringsutskottet (2010/11:SfU1y) socialutskottet (2010/11:SoU1y) kulturutskottet (protokollsutdrag /11:7.4) trafikutskottet (protokollsutdrag /11:5.4) miljö- och jordbruksutskottet (protokollsutdrag /11:9.3) näringsutskottet (2010/11:NU1y) arbetsmarknadsutskottet (2010/11:AU1y) och utbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. Yttrandena finns i sin helhet i bilagorna 416 i betänkandet. Huvudinnehållet i yttrandena framgår också översiktligt i ett särskilt avsnitt i kapitel 3 i betänkandet samt i relevanta delar i finansutskottets ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i kapitel 2. Budgetpropositionens innehåll i korthet Regeringens främsta mål är att föra till full sysselsättning. Vägen till full sysselsättning handlar om att fortsätta att stärka arbetslinjen och att minska utanförskapet. Att ge fler möjlighet till jobb är den mest grundläggande rättvisefrågan enligt regeringen. De skarpa åtgärder som föreslås i budgetpropositionen uppgår till . Inriktningen är att ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande och att värna och utveckla välfärden. Förslagen innebär bl.a. en förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna, ytterligare sänkt inkomstskatt för pensionärer och höjda bostadsbidrag till familjer med barn. Kommunsektorn tillförs ett extra statsbidrag på 2011. Nya åtgärder föreslås för att förbättra sjukvården och äldreomsorgen. Vidare föreslås satsningar på havsmiljö, miljöteknik och energiforskning samt åtgärder för att minska utsläppen från bilar. För hela mandatperioden presenterar regeringen förslag och reformambitioner som uppgår till ca . Statsbudgetens utgifter uppgår till sammanlagt och statsbudgetens inkomster till . Statsbudgetens saldo uppgår därmed till +5,2011. Regeringen föreslår att utgiftstaket för staten fastställs till 2011, 2012, 2013 och 2014. Det finansiella sparandet för offentlig sektor räknat i procent av BNP uppgår i regeringens förslag till 2011, 2012, 2013 och 2014. Socialdemokraternas, och budgetalternativ i korthet Socialdemokraterna, och vill skapa ett jämlikt och framgångsrikt där full sysselsättning är målet. Partierna föreslår en politik som ska leda till 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter eller utbildningsplatser jämfört med regeringens förslag. En särskild satsning görs på unga arbetslösa. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjs och skatten för pensionärer sänks ytterligare. Det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretag, enligt motionärerna. ska vara en ledande industrination med en kunskapsintensiv tjänstesektor. Motionärerna vill satsa på välfärden och föreslår att kommunerna tillförs ytterligare 2011 jämfört med regeringens förslag. Sjukförsäkringen ska reformeras och ett kvalitetsprogram genomföras i skolan. Vidare föreslås att den fria etableringsrätten inom vården slopas. Besparingar görs på försvaret. Motionärerna vill skapa ett hållbart . De föreslår att ROT-avdraget utvidgas och kompletteras med klimatbonus och klimatavdrag. En historisk satsning ska göras på järnväg och kollektivtrafik inklusive första höghastighetsbanor. De lokala klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) ska återinföras och stöd ges till omställning av fordonsparken. I motionärernas alternativbudget är statsbudgetens utgifter sammanlagt högre och statsbudgetens inkomster högre än i regeringens förslag. Statsbudgetens saldo uppgår därmed till +5,2011. Den offentliga sektorns finansiella sparande överensstämmer med regeringens. Motionärerna föreslår att utgiftstaket för staten jämfört med regeringens förslag höjs med 2011, 2012 och 2013. Det finansiella sparandet för offentlig sektor i procent av BNP uppgår i motionärernas förslag till 2011, vilket överensstämmer med regeringens förslag. vill återupprätta svensk välfärd och sänka skatterna. Medel omfördelas från invandringspolitiken och utvecklingsbiståndet till välfärds- och trygghetssatsningar samt till utökat riktat bistånd till flyktingar i världen. Ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är lägre och ramen för utgiftsområde 8 Migration lägre än i regeringens förslag. Levnadsvillkoren för våra äldre ska förbättras, både vad gäller ekonomi och livskvalitet. Sjukvården ska förstärkas med utbildningsåtgärder och administrativt stöd. Skolan tilldelas resurser för en förbättrad arbetsmiljö för lärare och elever samt utökade anslag för vuxenutbildning. Ersättningsnivåerna i a-kassan och sjukförsäkringen ska höjas. Likaså föräldrapenningen, underhållsstödet, barntillägget för studerande samt bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. Ytterligare resurser ska ges till åklagarmyndigheterna, domstolsväsendet och kriminalvården. Ökade medel ges också till försvaret i syfte att stärka beredskapen och återinföra värnplikten. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. I motionen föreslås satsningar på småföretagande, ökad matchning på arbetsmarknaden samt forskning och utveckling. Invandringen måste kraftigt begränsas för att inte fylla på det redan befintliga överutbudet av arbetskraft, enligt motionärerna. I budgetalternativ är statsbudgetens utgifter sammanlagt lägre och statsbudgetens inkomster lägre än i regeringens förslag. Statsbudgetens saldo uppgår därmed till +6,2011. Motionärerna föreslår ingen förändring i utgiftstaket för staten jämfört med regeringen. Det finansiella sparandet för offentlig sektor i procent av BNP uppgår i motionärernas förslag till 2011, vilket överensstämmer med regeringens förslag. 1 Den makroekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Den svenska ekonomin befinner sig fortfarande i lågkonjunktur även om återhämtningen sker på bred front och snabbare än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Aktuella siffror över ekonomins utveckling bekräftar bilden av en stark fortsatt tillväxt i svensk ekonomi. Också arbetsmarknaden fortsätter att stärkas. finns en betydande risk för en sämre konjunkturutveckling föranledd bl.a. av den statsfinansiella situationen i omvärlden. Utskottet anser att det kan finnas skäl att, på motsvarande sätt som tidigare hjälpt och , överväga ett bilateralt lån till . Om detta skulle bli aktuellt förutsätter utskottet att regeringen återkommer till . Utskottet anser vidare att frågan om vilka risker som finns på den svenska bostadsmarknaden, bl.a. i ljuset av den snabba skuldökningen hos hushållen, är svårbedömd. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen av bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning. 1.1 Regeringen om den ekonomiska utvecklingen Den svenska ekonomin befinner sig fortfarande i lågkonjunktur med lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet. Återhämtningen sker dock på bred front och snabbare än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Sammantaget bedömer regeringen att BNP ökar 2010 och 2011 (se tabell 1.1). finns en betydande risk för en sämre konjunkturutveckling föranledd bl.a. av den statsfinansiella situationen i omvärlden. Tabell 1.1 Nyckeltal 20092014 Procentuell förändring, utfall , prognos för 20102014 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. I procent av arbetskraften, . Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källa: Budgetpropositionen . Global och finansiell ekonomi Återhämtningen i världsekonomin fortsätter efter den djupaste lågkonjunkturen . En bidragande orsak till återhämtningen är de ekonomisk-politiska åtgärder som har vidtagits av regeringar och centralbanker runt om i världen. Den expansiva finanspolitiken har dock bidragit till att försämra ofta redan ansträngda statsfinanser i många . Den mest sannolika utvecklingen är enligt regeringen att den globala konjunkturåterhämtningen fortsätter och att världshandeln ökar. Återhämtningen i omvärlden går dock in i en lugnare fas. Den statsfinansiella situationen i flertalet länder i EU och i medför att regeringarna där måste genomföra stora finanspolitiska åtstramningar för att minska budgetunderskotten. Åtstramningarna väntas dämpa BNP-tillväxten i dessa länder , något som i sin tur håller tillbaka tillväxten i exporten och därmed konjunkturåterhämtningen i (se tabell 1.2). Tabell 1.2 BNP-tillväxt i världen Källa: Budgetpropositionen . De finansiella marknaderna har steg för steg börjat fungera allt bättre, men betydande risker kvarstår. ökade osäkerheten åter till följd av de statsfinansiella problemen i flera länder. De åtgärder som vidtogs i samband med den statfinansiella krisen och EU:s stresstest av de europeiska bankerna har dock bidragit till att osäkerheten om det europeiska banksystemet minskat. Likviditetssituationen för de europeiska bankerna har förbättrats jämfört med den situation som rådde under den , men läget har ännu inte normaliserats.