bet · GY01SoU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Vi välkomnar detta och utgår från att arbetet sker i samråd med Kommuner och Landsting. För att ge äldre med demens ett värdigt liv måste vården utföras med respekt för den enskildes integritet. Utgångspunkterna för detta är tillräcklig bemanning, såväl som , samt att personalen har lämplig utbildning och erfarenhet. Det är de äldres individuella behov som måste ligga till grund för bemanningen i boendena. Såväl de lokala förhållandena (personalens kompetens, husets utformning, vårdavdelningens storlek och hur stor den samlade vårdtyngden är) som de boendes individuella behov varierar mellan olika vård- och omsorgsboenden. Dessutom har kommunerna ett omfattande ansvar för att tillhandahålla en vård och omsorg av god kvalitet. Mot denna bakgrund anser vi att nationella riktlinjer om bemanning inte bör införas. Tvärtom menar vi att sådana centrala riktlinjer riskerar att urholka den individuella bedömning som måste ligga till grund för en god demensvård. I stället vill vi peka på utökade tillsynsansvar för att säkerställa kvaliteten i demensvården i hela landet. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna So521 (SD) och So580 (V). Äldreomsorg på det egna modersmålet, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So586 av m.fl. (V) och 2010/11:So382 av (FP) yrkandena 1 och 2. Äldre personer med utländsk bakgrund får generellt sett mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Studier tyder på att bristande information om äldreomsorgen, olika synsätt på åldrandet och brist på alternativ med ett gemensamt språk och en kulturellt anpassad miljö är orsaker till att de kommunala tjänsterna utnyttjas i lägre grad. De nationella minoriteterna har en särställning när det gäller rättigheter att ta del av det allmännas service på det egna språket. Det kan konstateras att antalet personer som har behov av omsorg på det egna modersmålet ökar. Detta gäller såväl inom omsorgsboenden som inom . Den omsorg som finns inom förvaltningsområdena är inte tillräckligt utbyggd. Till stor del är det en fråga om planering och tillsyn. Sådan tillsyn bör utvecklas för att de nationella minoriteternas rättigheter ska uppfyllas. Mot denna bakgrund bör få i uppdrag att i samarbete med invandrarorganisationerna och representanter för de nationella minoritetsspråken se över situationen i kommunerna och ta fram modeller för hur fler äldre kan få omsorg på sitt eget språk. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Användning av läkemedel, punkt 26 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So325 av och (båda MP) och 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 20 samt 2010/11:So247 av (KD), 2010/11:So267 av (M) och 2010/11:So509 av (M). Det är viktigt att läkemedel utprovas även på kvinnor och män . Det finns alltför många exempel på att gamla och sköra personer har farit illa på grund av att de har fått för många läkemedel, läkemedel som inte fungerar ihop eller alltför stora doser av läkemedel. När ett läkemedel har introducerats i vården är det ytterst angeläget att systematiskt följa upp användningen framför allt i de äldre åldersgrupperna. Kunskapen om läkemedlen är ofta begränsad vid introduktion eftersom godkännandet görs på avgränsade och kontrollerade patientgrupper. Uppföljning skapar förutsättningar för att patienter ska få rätt läkemedel och rätt dos. bör få i uppdrag att se över sina riktlinjer med hänsyn till multisjuklighet och ålder. I ökar problemen med resistenta bakterier. Särskilt oroande är utvecklingen hos äldre personer. Många äldre utreds inte på ett korrekt sätt. Det gör att det saknas en tydlig diagnos, vilket leder till att en stor del av läkemedelsanvändningen är symtombehandling. Äldre är extra känsliga för antibiotikas biverkningar, och de drabbas mest av antibiotikaresistens. Därför bör en lex med anmälningsskyldighet vid misstanke om läkemedelsvanvård, där även anhöriga kan anmäla, införas. Regeringen har avsatt stimulansbidrag till kommuner och landsting för läkemedelsgenomgångar, vilket är bra. I budgetpropositionen anges att i sin redovisning av stimulansbidraget visat på exempel från landet där antalet läkemedelsrelaterade problem har minskat, att patientsäkerheten har utvecklats och att personalens kunskapsnivå har höjts. Det är bra, men vi menar att det inte räcker. Läget är långt ifrån säkert. Därför anser vi att bör få möjlighet att lagstifta mot läkemedelsvanvård. En sådan lag skulle kunna innebära att det införs en anmälningsskyldighet, om personalen misstänker läkemedelsvanvård genom att någon drabbas av allvarliga läkemedelsrelaterade problem som en följd av felaktig läkemedelsförskrivning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykisk ohälsa bland äldre, punkt 27 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So338 av (S) och 2010/11:So589 av m.fl. (V) yrkandena 13. visar i rapporten ohälsa att de äldres psykiska ohälsa är ett eftersatt område. Svenskarna lever allt längre, vilket bidrar till att allt fler äldre får hälsoproblem. Större krav ställs på personalen inom sjukvården och äldreomsorgen då den psykiska ohälsan bland äldre ökar. Det är ett växande problem att den psykiska ohälsan bland äldre ökar, ett problem som inte har uppmärksammats så mycket som det borde. Enligt rapporten saknas det en samlad strategi för att åtgärda problemet med att äldre med psykisk ohälsa inte har tillgång till en god och säker vård. Orsaken till detta är synen på åldrandet samt bristande samverkan. Äldres psykiska ohälsa är ett område som befinner sig mellan psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård utan att någon tar ett samlat ansvar. Enligt är det därför angeläget med en långsiktig satsning på området äldre med psykisk ohälsa. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykisk ohälsa bland äldre, punkt 27 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So589 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2010/11:So338 av (S) och 2010/11:So589 av m.fl. (V) yrkande 2. Det finns en föreställning om åldrandet som en period av livet där ledsnad och livströtthet är en naturlig del. Detta synsätt kan ha bidragit till att äldres behov av professionella insatser för att bota eller lindra psykisk ohälsa kommit i skymundan. Området fortsätter att vara eftersatt trots att det kommit flera rapporter om äldres psykiska hälsa, bl.a. . Äldres psykiska ohälsa är ett område som befinner sig mellan psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård. Resultatet av detta blir att ingen tar ett helhetsansvar. En annan effekt är att det oftast blir det mest akuta, det somatiska, som dominerar. Äldre med psykisk funktionsnedsättning har ofta sammansatta och komplexa behov som kräver både somatiska och psykiatriska insatser. räknas inte gruppen in bland äldre multisjuka detta trots att de tillhör en utsatt grupp med behov av insatser från flera instanser. Mot denna bakgrund bör äldre med svår psykisk funktionsnedsättning därför inkluderas i området multisjuka äldre. Det saknas egentligen inte kunskap om äldres psykiska hälsa och inte heller om vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsa inom gruppen. Denna kunskap är däremot inte tillräckligt spridd, och det saknas en samlad strategi för att möta problemen såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Skillnaden mellan olika kommuner är dock stor när det gäller vilka insatser som de äldre erbjuds. Därför bör få i uppdrag att utreda vilka skillnader som finns när det gäller insatser till äldre med psykiska funktionsnedsättningar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykisk ohälsa bland äldre, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So589 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2010/11:So338 av (S). Det finns en föreställning om åldrandet som en period av livet där ledsnad och livströtthet är en naturlig del. Detta synsätt kan ha bidragit till att äldres behov av professionella insatser för att bota eller lindra psykisk ohälsa kommit i skymundan. Området fortsätter att vara eftersatt trots att det kommit flera rapporter om äldres psykiska hälsa, bl.a. . Äldres psykiska ohälsa är ett område som befinner sig mellan psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård. Resultatet av detta blir att ingen tar ett helhetsansvar. En annan effekt är att det oftast blir det mest akuta, det somatiska, som dominerar. Äldre med psykisk funktionsnedsättning har ofta sammansatta och komplexa behov som kräver både somatiska och psykiatriska insatser. räknas inte gruppen in bland äldre multisjuka detta trots att de tillhör en utsatt grupp med behov av insatser från flera instanser. Mot denna bakgrund bör äldre med svår psykisk funktionsnedsättning därför inkluderas i området multisjuka äldre. Personer löper fyra gånger högre risk att drabbas av depression än yngre personer. Trots det är det många som inte får den hjälp och det stöd som de behöver utan utlämnas till medicinering. Därför bör en satsning på samtalsbehandling inriktad på äldre genomföras. Det saknas egentligen inte kunskap om äldres psykiska hälsa och inte heller om vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsa inom gruppen. Denna kunskap är däremot inte tillräckligt spridd, och det saknas en samlad strategi för att möta problemen såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Skillnaden mellan olika kommuner är dock stor när det gäller vilka insatser som de äldre erbjuds. Därför bör få i uppdrag att utreda vilka skillnader som finns när det gäller insatser till äldre med psykiska funktionsnedsättningar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion i anslutning till regeringens vårproposition 2010 och i en gemensam regeringsplattform presenterat sin politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där man kan känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att ramarna i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Våra samlade utgifter på utgiftsområde 9 är lägre än i regeringens budgetproposition. Vi avvisar regeringens förslag om starta-eget-bidrag inom äldreomsorgen och förslaget om förstärkningar av valfrihetssystem (LOV). Sammantaget innebär detta att anslag 5:1 kan minska med jämfört med regeringens förslag. En särskild bedömning måste ske i varje utskott där vi har lägre samlade utgifter än regeringen. Vår bedömning är att våra förslag inom utgiftsområde 9 tydligt är en del av en samlad politik. Vi lägger därmed fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. Alla har rätt till en god sjukvård. Den som har haft möjlighet att teckna en privat sjukvårdsförsäkring ska inte kunna gå före i kön. Vi vill lagstifta om att alla ska få vård efter behov oavsett inkomst, var man bor, vilket kön man har, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning. Den fria etableringsrätten ska rivas upp. Det s.k. vårdvalet ska ersättas av ett hälsoval så att vårdens resurser går dit där de mest behövs och det hälsofrämjande arbetet förbättras. Alla patienter ska kunna välja vårdcentral men vårdbolagen ska inte kunna välja patienter. Inga universitets- eller regionsjukhus ska säljas ut. Vi vill främja folkhälsan. Kraftfulla insatser ska göras för att minska över- och felanvändning av läkemedel. Tillgängligheten i sjukvården ska förbättras genom t.ex. genom fler hemläkarbilar för barn och äldre, fler närakuter och fler kvällsöppna vårdcentraler. Satsningar på bättre kvalitet och tillgänglighet i sjukvården ska gå före fortsatta skattesänkningar. Om det finns utrymme för ytterligare reformer , vill vi förbättra tandvården för unga genom att höja åldersgränsen för dagens avgiftsfria tandvård från 19 t.o.m. och genomföra en satsning på förbättrad tandvård för äldre. Vi vill att tryggheten, friheten och livskvaliteten för äldre ska stärkas. Vi vill tillföra äldreomsorgen mer resurser för bättre mat, enklare prövning till färdtjänst och guldkant inom äldreomsorgen. Sammantaget föreslår vi att kommunerna tillförs 2011 för dessa åtgärder. Reformambitionerna för mandatperioden uppgår till . Verklig valfrihet ska gälla i vardagen för dem som använder äldreomsorgen. Det handlar om att själv ha ett stort inflytande över vad man får hjälp med, hur hjälpen utförs och när insatsen görs. För att fler ska kunna anställas i äldreomsorgen ska kommunerna ges tillräckliga resurser. Vi vill att äldre med rätt till hemtjänst eller boende på äldreboende ska få möjlighet till ett rikare liv. Vi vill också införa en stimulans till kommunerna för fria timmar , som de äldre kan använda som de själva vill. Det kan handla om en extra promenad i friska luften eller ett teater- eller restaurangbesök. Äldre ska kunna bestämma om de vill fortsätta att bo tillsammans genom en parbogaranti. Vi vill också införa ett maxtak på för timavgiften i . Detta som ett komplement till dagens maxtaxa i äldreomsorgen. Vi vill också att stimulera kommunerna att erbjuda äldre omsorg på andra språk än svenska. För att skapa bättre ekonomisk trygghet för dem med små marginaler vill vi förbättra bostadstillägget för pensionärer och förtidspensionärer. Anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, punkt 1 (SD) Per Ramhorn (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. Vi har idémässigt låtit oss inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från vår historia och vår omvärld visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättsstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. I vårt betonas tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet från en generation till en annan. I vårt finns inga oönskade barn. I vårt erbjuds föräldrar och barn en genuin trygghet och friheten att själva forma sin vardag. De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Av det svenska folkhemmet, ett samhälle präglat av gemenskap och social och ekonomisk trygghet, återstår näst intill ingenting. Det samhälle och den arbetsmarknad som förr inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en mycket låg arbetslöshet har bytts ut mot ett miljonhövdat utanförskap, en hög arbetslöshet, en försämrad välfärd, ett nedmonterat försvar och sänkta ersättningsnivåer. De gamla partiernas politik har för länge sedan passerat bäst-före-datum. behöver en ny välfärdspolitik. skuggbudget går i stort ut på att omfördela medel från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. Med vår politik förbättras levnadsvillkoren för våra äldre, både när det gäller ekonomi och livskvalitet. I vårt budgetförslag presenterar vägen för hur vi kan vända denna negativa utveckling, hur återigen med gott samvete kan hävda att vi siktar mot full sysselsättning, hur vi kan återställa välfärden, minska brottsligheten, förbättra villkoren för våra äldre samt hur vi kan återskapa den identitetskänsla som är så avgörande för hela den solidariskt finansierade välfärden, tryggheten och gemenskapen. De uteblivna resurserna till hälso- och sjukvård har bl.a. lett till att utbudet av svenska vårdplatser numera tillhör lägsta. För att komma till rätta med problemen inom hälso- och sjukvården krävs ökade resurser till administrativ personal och fler specialistsjuksköterskor. avsätter för detta ändamål . Vidare behövs nya inrättningar för verklig hjälp åt psykiskt sjuka personer. Samhällets trygghet måste gå före farliga personers rätt att fritt leva ute i samhället. avsätter för detta ändamål. Därutöver, av allmänna hälsoskäl, bör hälsoundersökningar bli obligatoriska för alla som söker uppehållstillstånd i . avsätts för att kompensera de ökade kostnaderna för att uppnå detta mål. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Denna utveckling måste vändas så snart som det är möjligt, varför vi i vårt budgetförslag presenterar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. I syfte att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, avsätter vi ett särskilt riktat investeringsstöd på för att komplettera regeringens anslag. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat inför ett statligt stimulansbidrag till kommunerna. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. vill därför ge kommunerna ett statligt stimulansstöd med syftet att underlätta för de personer som vårdar eller stöder en närstående. Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. För att i en högre grad öka tryggheten samt förebygga våld mot våra äldre satsar vi på ett stimulansbidrag till kommunerna på extra , med det tillhörande uppdraget att de ska ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård, vilket ställer höga krav på kompetens inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. riktar ett särskilt stöd till kommunerna på för att därigenom dels bidra till att en likvärdig vård erbjuds i hela landet, dels höja kvaliteten på den svenska palliativa vården. Äldres sociala behov behöver uppmärksammas i en större utsträckning. Genom riktade statsbidrag på ska de äldre erbjudas fler möjligheter att delta aktivt i olika sociala sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 9: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Bidrag till hälso- och sjukvård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.11.6). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.11.8). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 7.7.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 10.3). anvisar för anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ju401 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över vilka åtgärder som behövs för att hbt-kompetens ska finnas inom hela äldreomsorgen. 2010/11:So207 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa valfrihet inom äldreomsorgen. 2010/11:So213 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och forskning kring omfattningen av och innehållet i anhörigvården. 2010/11:So216 av m.fl. (S):