bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — 2009/10:60), instämmer i regeringens bedömning i budgetpropositionen att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. Med anledning av de båda motionsförslagen om ökade ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen anser arbetsmarknadsutskottet att den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag bör avvaktas. tillstyrker genom ett protokollsutdrag den ram för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid som föreslås i motionen av Socialdemokraterna, och . framhåller med anledning av Socialdemokraternas, och förslag om att utöka ramen för utgiftsområde 18 med att civilutskottet och vid ett flertal tillfällen tagit ställning mot förslag om återinförda bostadsbyggnadssubventioner och bidrag avsedda att styra bostadssektorn i en viss riktning. har i stället förordat åtgärder som ger bygg- och bostadssektorerna möjlighet att själva fatta långsiktiga beslut som grundas på bostadsefterfrågan och en hållbar fastighetsförvaltning. Med den utgångspunkten saknas enligt civilutskottet anledning att utvidga ramen för utgiftsområde 18 enligt förslaget i trepartimotionen. Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker genom ett protokollsutdrag den ram för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som föreslås i motionen av Socialdemokraterna, och . 3.8 ställningstagande till rambeslutet Utskottet kan konstatera att regeringen föreslår förändringar av utgiftstaken till följd av tekniska justeringar som bl.a. beror på att staten kompenserar kommunerna och landstingen för det inkomstbortfall som uppstår i och med förslaget om att höja grundavdraget för pensionärer. Regeringens bedömning av utgiftstaket ekonomiska vårproposition är oförändrad i budgetpropositionen exklusive tekniska justeringar. ekonomiska vårproposition gjorde regeringen även en bedömning av utgiftstaket för det fjärde året, dvs. Även denna bedömning anses av regeringen fortfarande vara väl avvägd. Socialdemokraterna, och föreslår utgiftstak som är 15, 20 respektive högre än regeringen för 20112013. redovisar partierna inga takbegränsade utgifter. föreslår inget annat utgiftstak än regeringen . därefter redovisar inget utgiftstak. Utskottet anser att regeringens förslag till utgiftstak är väl avvägda och ställer sig bakom regeringens förslag till utgiftstak för åren 20112014. Fördelning av statsbudgetens utgifter Som framgår av tabell 3.6 ovan har de utskott som yttrat sig med tre undantag tillstyrkt regeringens förslag. I de tre fall där propositionen avstyrks tillstyrks i stället motion Fi230 (S, MP, V). I samtliga yttranden finns avvikande meningar från de partier som inte har vunnit utskottsmajoritetens stöd. delar de uppfattningar som företrädarna för M, FP, C och KD gett uttryck för i yttrandena. Således ställer sig finansutskottet bakom regeringens förslag. Utskottet vill framhålla att starka offentliga finanser har varit avgörande för för att möta den ekonomiska och finansiella krisen. Det är därför viktigt att återställa överskottet i de offentliga finanserna för att säkerställa förmåga att hantera en eventuell ny ekonomisk nedgång. Mot den bakgrunden anser finansutskottet att regeringens förslag till utgifter är väl avvägda, både med hänsyn till att finanspolitiken inte är för åtstramande i ett läge med fortsatt svagt resursutnyttjande och med hänsyn till att överskott i de offentliga finanserna ska kunna säkerställas relativt snabbt. Utskottet anser vidare att regeringens fördelning av utgifter är väl förenliga med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i kapitel 2. Som tabell 3.3 visar har samtliga oppositionspartier stora avvikelser när det gäller utgiftsramarna jämfört med regeringen. föreslår bl.a. stora nedskärningar av det internationella biståndet. kan dock konstatera i likhet med utrikesutskottet att det finns en bred majoritet i för att även i fortsättningen ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd och välkomnar därför förslaget i budgetpropositionen om att ska behålla en biståndsram som motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst. För räknar regeringen med att posten Minskning av anslagsbehållningar kommer att uppgå till ca . Det innebär att inte beräknas komma att förbrukas av det årets anslagna medel. Totalt beräknas posten Anslagsbehållningar uppgå till /11. Jämfört med /10 är det en minskning av anslagsbehållningarna med . Det är således stora belopp som utgör anslagsbehållningar, och de varierar mycket mellan åren. Utskottet anser det önskvärt med en mer samlad redovisning över vad som ligger bakom och ger upphov till dessa anslagsbehållningar för åren framöver och vad som kan anses vara rimliga belopp för en bättre förståelse och därmed ett bättre beslutsunderlag. kan notera att regeringen gör en stor kassamässig korrigering 2011 till följd av en beräkningsteknisk sammanslagning av insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden. En sammanslagning av dessa fonder kräver emellertid ett riksdagsbeslut då den sannolikt kräver en lagändring. Enligt regeringen finns emellertid oklarheter om en sammanslagning över huvud taget är möjlig. Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkning av den kassamässiga korrigeringen men anser att det finns oklarheter i frågan om sammanslagningen av fonderna som regeringen bör återkomma till om. har i likhet med skatteutskottet och socialförsäkringsutskottet inte någon invändning mot de åtgärder som regeringen redovisar på skatte- och avgiftsområdet med effekt för och framöver. Förslaget om en tredje höjning av pensionärernas grundavdrag minskar intäkterna av skatt på arbete med . Eftersom åtgärden påverkar kommunernas skatteunderlag kompenseras dessa genom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Andra åtgärder som påverkar inkomstberäkningen är skattefriheten för alkolås i förmånsbilar och höjningen av schablonavdraget vid andrahandsuthyrning av bostäder. Den ökade inblandningen av biodrivmedel beräknas minska skatteintäkterna med . Utskottet delar skatteutskottets och socialförsäkringsutskottets bedömning av de åtgärder som motionärerna föreslår i sina inkomstberäkningar och framöver. När det gäller inkomst av försåld egendom beräknar regeringen denna till . Utskottet har förståelse för att det inte är möjligt att redovisa en precis beräkning av dessa inkomster men vill framhålla att det skulle ha varit värdefullt med en utförligare redovisning av de antaganden som ligger till grund för beloppet. Socialdemokraterna, och avvisar regeringens planer på fortsatta utförsäljningar men tillgodoräknar sig trots detta hela den försäljningsinkomst som regeringen redovisar . Motionärernas inkomstberäkning ger således inte en rättvisande bild av den politik som de avser att föra i denna del. Det kan noteras att de tre partierna har olika ståndpunkt när det gäller utförsäljning av statliga bolag. Utskottet noterar att Socialdemokraterna, och redovisar ökade kommunalskatteintäkter på statsbudgeten utan att de avräknas staten (se tabell 3.4 inkomsttitlarna 1115 och 1811). Intäkterna tillfaller därmed staten och förbättrar statens finansiella sparande med . Av motionen framgår inte hur kommunsektorns finanser påverkas av de ökade kommunalskatteintäkterna. Som det nu är redovisat av partierna kommer skatteintäkterna staten till godo och förbättrar statens finansiella sparande med . Vidare nettoredovisas förslag om höjt grundavdrag som egentligen har omfattande effekter på den kommunala inkomstskatten. Detta framgår inte av motionen men av det RUT-pm (2010:1497) som motionärerna hänvisar till. vill framhålla att en redovisning av budgetförslag bör inbegripa en redogörelse av vilka effekter förslagen väntas ge inte bara på den offentliga sektorn som helhet utan även uppdelat på stat, kommun och ålderspensionssystemet så att oppositionens förslag ska kunna jämföras på ett rättvisande sätt med regeringens förslag. En annan aspekt är att ramarna för samtliga utgiftsområden inklusive utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner fastställs i steg 1 i budgetprocessen, likaså inkomstberäkningen. Om ett budgetförslag medför minskade kommunalskatteintäkter är det vanligt att staten kompenserar kommunerna för skattebortfallet genom ökade statsbidrag på utgiftsområde 25. Om kompensationen inte avspeglas korrekt i ramen på utgiftsområdet så kan det inte senare kompenseras i steg 2 i budgetprocessen i de fall ramen i steg 1 fastställts på en för låg nivå. Om ramen fastställts på en för hög nivå jämfört med den tänkta regleringen av statsbidraget, skapas ett utrymme inom utgiftsområde 25 som är större än vad den övergripande allokeringen mellan utgiftsområdena var tänkta att skapa. Det är således viktigt att motioner med förslag som medför förändringar av kommunernas skatteinkomster även beaktar effekten på statsbidragen till kommunerna. tillstyrker regeringens beslut om utgiftsramar och beräkning av statsbudgetens inkomster Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag till utgiftstak, utgiftsramar och inkomstberäkning. Utskottet tillstyrker också regeringens beräkningar av förändringen av anslagsbehållningar, myndigheters m.fl. in- och utlåning i och den kassamässiga korrigeringen . Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 2011. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) och lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Oppositionspartiernas alternativa förslag avstyrks. 4 Fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014 Utskottets förslag i korthet godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ska godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014 som riktlinje för regeringens budgetarbete (punkt 8). I tabell 4.1 redovisas regeringens förslag till utgiftsramar 20122014. Oppositionspartierna har inte lämnat något alternativt förslag till regeringens preliminära fördelning av utgifter 20122014. Tabell 4.1 Regeringens förslag till utgiftsramar åren 20122014. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Källa: Budgetpropositionen . 4.1 ställningstagande till utgiftsramarna 20122014 Förslagen till fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014 utgår från motsvarande fördelning av utgiftsramar som . Enligt yttranden från , kulturutskottet samt miljö- och jordbruksutskottet tillstyrks de lagda förslagen i motion 2010/11:Fi230 (S, MP, V) om utgiftsramar när det gäller utgiftsområde 1, 17 och 20. Oppositionspartierna har emellertid inga yrkanden på fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014. Om oppositionens förslag får kammarens stöd förutsätter oppositionspartierna i yttrandena från utskotten att regeringen anpassar sitt budgetarbete utifrån den situationen. i betänkandet har utskottet avstyrkt oppositionspartiernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och i linje med detta även avstyrkt oppositionens förslag till fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden . föreslår att den preliminära fördelningen på utgiftsområden , 2013 och 2014 godkänns i enlighet med regeringens förslag. Därmed tillstyrker utskottet propositionen (punkt 8). Finansieringsprincipens tillämpning rörande den nya gymnasieskolan Av budgetpropositionen framgår att beräkningen av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för åren 20122014 inbegriper regleringar enligt finansieringsprincipen. Av budgetpropositionen framgår i den del som avser utgiftsområde 25 att det bland dessa regleringar finns effektiviseringsvinster i kommunsektorn med anledning av den nya gymnasieskolan (prop. 2010/11:1 utg.omr. 25 s. 18). Effektiviseringsvinsten beräknas till 2012, 2013, 2014, och . Regeringen anför i budgetpropositionen att den noga kommer att följa kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. Frågan aktualiserar den kommunala finansieringsprincipen (jfr prop. 1993/94:150 bil. 7 avsnitt 2.5.1, bet. 1993/94:FiU19 s. 18), som innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att få möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda skatter. Om staten fattar beslut som gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare, bör staten på motsvarande sätt minska de statliga bidragen. Regleringar sker genom en förändring av nivån på anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utskottet har mottagit synpunkter och kommentarer från Kommuner och Landsting samt om beräkningarna för den nya gymnasieskolan (dnr. RD 060-519-2010/11). SKL anser att den kommunala finansieringsprincipen inte har följts. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det beslutade att genomföra en uppföljning och utvärdering av finansieringsprincipens tillämpning. Utskottets arbete med uppföljningen och utvärderingen leddes av en särskild arbetsgrupp med representanter för samtliga partier. Några forskare fick i uppdrag att ta fram en studie, och resultatet presenterades i en rapport från , 2008/09:RFR11 Finansieringsprincipens tillämpning. I samband med att utskottet redovisade uppföljningen av finansieringsprincipen noterade utskottet (bet. 2009/10:FiU19) att SKL i sin ekonomirapport tagit upp den nu aktuella frågan, dvs. förändringarna enligt propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3). kunde således konstatera att finansieringsprincipens tillämpning när det gäller förslagen i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan var omdiskuterad. Utskottet konstaterade att regeringen hade anfört att den noga skulle följa kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. Utskottet förutsatte att regeringen skulle redovisa sina överväganden och slutsatser för i denna fråga. Utskottet kan nu konstatera att de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av den nya gymnasieskolan är omdiskuterade. Utskottet vill betona vikten av att finansieringsprincipen följs. Regeringen bör återkomma till t.ex. i nästa års budgetproposition och redovisa sina överväganden rörande finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan. 5 Lån, bemyndiganden och garantier 5.1 Bemyndigande om upplåning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Regeringens föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (punkt 10). Statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken. minskar budgetunderskottet avsevärt och beräknas uppgå till , vilket är en förbättring med jämfört med . beräknas ett budgetöverskott på . Budgetsaldot förbättras sedan gradvis och beräknas ett budgetöverskott på , vilket är högre än det rekordhöga överskottet 2008. ger enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning regeringen befogenhet att i taget ta upp lån för staten. tillstyrker att regeringen ges det bemyndigande som begärs i finansplanen. 5.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp om . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av (punkt 13). I budgetpropositionen (avsnitt 11.1.1) redovisas för varje utgiftsområde beräknade sammanlagda låneramar för investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet . Den totala låneramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen via myndigheterna högst får ha i . Summan per utgiftsområde innefattar också tidigare tagna lån. Regeringen beräknar att det behövs en total låneram på , varav ca initialt inte kommer att fördelas till myndigheterna. Jämfört med den låneram som beslutat innebär förslaget till låneram en ökning med eller . Den genomsnittliga ökningstakten för låneramen har uppgått till . Myndigheternas totala skuld för investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mer än . Lånevolymen har ökat med , medan nyttjandegraden ökat till . Regeringens målsättning är att nyttjandegraden ska fortsätta att öka i förhållande till den begärda låneramen, i enlighet med vad finansutskottet anfört (bet. 2009/10:FiU1). anser att det är bra att regeringen har målsättningen att nyttjandegraden ska fortsätta öka i förhållande till begärd låneram. är utnyttjandegraden låg. Utskottet noterar att låneramen i förhållande till statsbudgetens utgifter liksom ligger på av BNP. tillstyrker att regeringen får besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp om . Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i till ett belopp om . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av (punkt 14). Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Beräknade kreditramar redovisas per utgiftsområde i budgetpropositionen (avsnitt 11.1.2). Av den totala föreslagna summan på kommer initialt inte att fördelas till myndigheterna. Den föreslagna totala ramen är ökad med jämfört med den ram som beslutat . Myndigheterna hade en betydande inlåning på sina räntekonton . En anledning till att inlåningen är större än utlåningen är det anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. Det kan också bero på att det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. Endast 19 av de 217 myndigheter som har räntekonton med kredit i utnyttjade sin kredit . Dock utnyttjade 56 myndigheter sin kredit . tillstyrker regeringens förslag i finansplanen om myndigheternas räntekontokrediter i . 5.4 Bemyndigande för ramanslag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (punkt 15). Enligt 6 § andra stycket budgetlagen får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas. För de flesta ramanslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 6 § första stycket budgetlagen. När det däremot gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infrianden av garantier och oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridandena. tillstyrker regeringens förslag i finansplanen om bemyndigande för ramanslag. 5.5 Riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om nya riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag. Regeringen föreslår att godkänner nya riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag (punkt 9). Förslaget innebär att de riktlinjer som ligger till grund för den generella pris- och löneomräkningen tillämpas också på försvarets materielanslag. Regeringen anser att FPI (försvarsprisindex), med tillämpning av de föreslagna riktlinjerna, bör utformas enligt följande: Index för inhemsk försvarsmateriel ersätts med PPI (producentprisindex) för näringslivet baserat på årsgenomsnitt. Index för importerad försvarsmateriel ersätts med importprisindex () för verkstadsindustrin (SNI 2530 och 33) baserat på årlig genomsnittlig utveckling. Den särskilda dollarkorrektionen slopas. Den särskilda Gripen-omräkningen slopas. Dessa utgifter bör ingå i omräkningen för importerad materiel. Den särskilda omräkningen för befästningar slopas och ingår i stället i posten för inhemsk materiel. Revideringarna syftar till att öka förutsägbarheten i omräkningen genom en övergång till årliga genomsnittliga förändringar i index jämfört med dagens system där månadsutfall jämförs. Vidare syftar ändringarna till att öka förutsägbarheten genom ett förenklat beräkningsförfarande där två indexserier vägs samman. Regeringens ambition är att så långt som möjligt underlätta myndigheternas planeringsförutsättningar. Det reviderade FPI ökar avsevärt transparensen och förutsägbarheten i de årliga omräkningarna av försvarets materielanslag. visar den analys som har gjort att det aggregerade omräkningstalet under det senaste årtiondet i stort är utgiftsneutralt vid en jämförelse mellan den nuvarande metoden och det förslag till metod som lämnas här. Regeringen bedömer att det reviderade FPI förbättrar kopplingen mellan faktisk prisutveckling och omräkningen av materielanslagen. tillstyrker regeringens förslag om att ska godkänna nya riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna, och föreslår i reservationen. 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1, 710, 12 och 13, 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 24 och avslår proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 1 och motionerna 2010/11:Fi231 av och (båda SD) yrkande 1, 2010/11:Fi233 av m.fl. (S), 2010/11:Fi259 av (S) och 2010/11:Fi271 av (M). ska tillbaka till överskott När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 var överskottet i de offentliga finanserna ca . pekar regeringens prognoser på ett underskott om ca 2010. Underskotten i de offentliga finanserna har ökat i takt med att arbetslösheten har vuxit. Sammantaget har de offentliga finanserna försämrats med . ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Regeringen presenterar praktiskt taget inga konkreta åtgärder i syfte att pressa tillbaka arbetslösheten. Vi vill se en aktiv och ansvarsfull politik som sätter jobben först i stället för regeringens accepterande av en arbetslöshet på .