bet · GY01FiU6 · 2010-11-23 00:00:00 — 2010/11:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009 Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2009/10:130 AP-fondernas verksamhet . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas verksamhet . Dessutom redovisas bl.a. en utvärdering av fondstyrelsernas långsiktiga strategiska förvaltning 2001 till 2009 samt en utvärdering av fondernas operativa förvaltning . Fonderna återhämtade en stor del av de omfattande förluster fonderna gjorde under finanskrisen. Sammantaget redovisade buffertfonderna (inklusive ) ett resultat på nästan , vilket innebär en avkastning efter kostnader på . Det är den högsta årliga avkastning buffertfonderna redovisat sedan pensionsreformen genomfördes och innebar att fondernas samlade kapital steg med , från till . Att kapitalet inte ökade lika mycket som resultatet beror på att pensionsutbetalningarna var större än inbetalda pensionsavgifter. Trots det bättre resultatet är buffertfondernas samlade bidrag till finansieringen av pensionssystemet (avkastning utöver inkomstindex) sedan starten fortfarande negativt. Utskottet anser dock att fondernas långsiktiga resultat måste bedömas med försiktighet då har varit en relativt unik period på kapitalmarknaderna med två börsfall och stora svängningar i tillgångsvärdena. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltningskostnader fortsatte att stiga . Utskottet utgår ifrån att regeringen i kommande utvärderingar följer upp vilka mått och steg fonderna tar för att effektivisera verksamheterna och sänka kostnaderna, både internt i de enskilda fonderna och genom samarbete mellan fonderna. I betänkandet behandlas två motioner som väckts med anledning av skrivelsen och tre motioner som lämnats under allmänna motionstiden . I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2009/10:130 till handlingarna. Riktlinjerna för miljö och etik i AP-fonderna 2009/10:Fi17 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2009/10:Fi18 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Fi217 av m.fl. (MP) och 2010/11:Fi274 av och (båda MP) yrkandena 14. Reservation (MP, V) 2010/11:Fi256 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (FP) och (V). Ärendet och dess beredning I skrivelsen 2009/10:130 AP-fondernas verksamhet lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas verksamhet . Dessutom redovisas en utvärdering av fondstyrelsernas långsiktiga strategiska förvaltning 2001 till 2009 samt en utvärdering av fondernas operativa förvaltning . Vidare redovisar regeringen sin syn på fondernas arbete med riktlinjerna för miljö och etik i kapitalförvaltningen och fondernas riktlinjer för bolagsstyrning. I skrivelsen redovisas också en granskning av hur fonderna genomfört de riktlinjer för ersättningsvillkor som regeringen beslutade om 2009. I betänkandet behandlas också två motioner som lämnats med anledning av skrivelsen och tre motioner som lämnats under allmänna motionstiden. Den relativt starka återhämtningen på världens aktiemarknader efter finanskrisen innebar att förvaltningen av de s.k. buffertfonderna, dvs. FörstaFjärde AP-fonderna och , gav ett sammanlagt resultat på . Resultatet motsvarar en avkastning efter kostnader på , vilket kan jämföras med avkastningen 2008 på (realt sett uppgick avkastningen 2009 till 18,2 eftersom inflationen under loppet av året var ). Detta är den högsta årliga avkastningen som buffertfonderna redovisat sedan pensionsreformen genomfördes . Resultatet innebar att fonderna tog tillbaka en stor del av de förluster man gjorde under finanskrisen (då fonderna redovisade ett negativ resultat på ). överskred pensionsutbetalningarna de inbetalda pensionsavgifterna med . Det är första gången som utbetalningarna var större än avgifterna, vilket betydde att buffertfonderna var tvungna att skjuta till medel för att säkerställa de löpande pensionsutbetalningarna. Kostnaderna för att administrera ålderspensionssystemet uppgick till . Sammantaget innebär detta att buffertfondernas samlade kapital steg med , från till . , då de reformerade AP-fonderna började förvalta pensionskapitalet enligt nya placeringsregler, har fonderna gett en årlig genomsnittlig avkastning på (realt eftersom inflationen uppgått till ). Det är lägre än inkomstindex, som stigit med i genomsnitt . Inkomstindex är ett viktigt jämförelsemått över fondernas bidrag till pensionsfinansieringen eftersom inkomstindex är grunden för den årliga uppräkningen av pensionssystemets tillgångar och skulder. Tittar man enbart på utvecklingen (20052009) har fonderna gett en avkastning på i genomsnitt (realt ), vilket är högre än inkomstindex som stigit med i genomsnitt . Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader 2009 Belopp i miljoner kronor1 191 (180) 112 (139) 303 (319) 150 (159) 182 (171) 332 (330) 147 (137) 170 (147) 317 (280) 174 (157) 25 (44) 199 (201) 662 (633) 489 (501) 1 151 (1 134) 130 (127) 16 (17) 146 (144) 1 Siffrorna inom parentes anger kostnaderna 2008. AP-fondernas kostnader för förvaltning av pensionskapitalet steg kraftigt direkt efter pensionsreformen, bl.a. på grund av ändrade placeringsregler och att pensionskapitalet delades upp i fyra lika stora buffertfonder. Som framgår av tabell 1 steg de sammanlagda kostnaderna i FörstaFjärde AP-fonderna ytterligare något jämfört med . Totalt uppgick kostnaderna till nästan , vilket motsvarar av förvaltat kapital. Förutom dessa kostnader tillkommer utgifter på sammanlagt , som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnader (nya principer infördes ). Det handlar t.ex. om prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, dvs. avgifter som endast betalas ut om den externa förvaltaren når en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. uppgick dessa utgifter till . Sjätte kostnader uppgick till 2009, vilket motsvarar av förvaltat kapital. Det är betydligt högre än övriga AP-fonder, vilket beror på att har ett annat förvaltningsuppdrag med bl.a. kostnadskrävande placeringar i onoterade tillgångar. Till kostnaderna ska läggas utgifter om ytterligare som enligt AP-fondernas gemensamma redovisningsregler inte ska redovisas som kostnader. Resultatet för första AP-fonden blev , vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnad uppgick till . Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader (se ovan). Rörlig ersättning på motsvarande betalades ut till personalen 2009 (exklusive vd och ledningsgrupp). Fonden har gett en total avkastning på , vilket är under styrelsens mål på . införde fonden en ny investeringsmodell med fokus på långsiktiga strategiska beslut. I samband med det avskaffades de tidigare målen för den aktiva kortsiktiga förvaltningen. Fondens kapital uppgick till . Buffertfondernas nominella avkastning 2009 och genomsnitt 20052009 Andra AP-fondens resultat uppgick till 2009. Det motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnad var . Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader. betalades i rörlig ersättning till personalen (exklusive vd och ledningsgrupp). Realt sett har fonden gett en avkastning på i genomsnitt , vilket är under fondens långsiktiga mål om en real avkastning på . har fonden tagit bort de tidigare målen för den aktiva förvaltningen av kapitalet. Andra AP-fondens kapital uppgick till . Buffertfondernas kapital 2008 och 2009 Resultatet för Tredje AP-fonden blev , vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader stannade på . Till det kommer utgifter på sammanlagt som inte redovisas som kostnader. betalades i rörlig ersättning till personalen (exklusive vd och ledningsgrupp), vilket motsvarar 1,4 månadslöner per anställd. Fondens långsiktiga mål är att fonden ska ge en avkastning på realt . Målet är inte uppfyllt eftersom fonden och endast gett en real avkastning på respektive . Den operativa förvaltningen gav en avkastning på , vilket ligger över årets mål om en avkastning på . Tredje AP-fonden är den fond bland buffertfonderna som har störst andel s.k. alternativa tillgångar, t.ex. fastigheter. Det har påverkat fondens avkastning , eftersom utvecklingen gynnat fonder med hög aktieandel. Tredje AP-fondens kapital uppgick till . Fjärden AP-fonden gav ett resultat på . Det motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till . Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader. betalades i rörlig ersättning till personalen (exklusive vd och ledningsgrupp). Fondens mål är att skapa en real avkastning efter kostnader på . uppgick den reala avkastningen till , vilket innebär att målet inte är uppfyllt. Målet för den operativa förvaltningen 2009 var att ge en extra avkastning på utöver jämförelseindex. Målet infriades i och med att den operativa avkastningen gav en avkastning utöver jämförelseindex på . Fondens kapital uppgick till . Sjätte totala resultat uppgick till 2009, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till . Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader. betalade fonden i rörlig ersättning till personalen (exklusive vd och ledningsgrupp). Sedan fonden bildades har fondkapitalet vuxit med , till , vilket motsvarar en nominell och real tillväxt på respektive . Fondens kortsiktiga mål var att avkastningen på kapitalet skulle uppgå till . Målet nåddes genom att avkastningen blev . Fondens långsiktiga mål är en avkastning på , vilket inte uppnåtts eftersom avkastningen uppgår till . Sjunde AP-fonden är det statliga fondalternativet inom premiepensionssystemet. Premiesparfonden, vilken är den fond som de s.k. icke-väljarna i premiepensionssystemet placeras i, gav en avkastning efter kostnader på . Det är högre än genomsnittet av samtliga premiepensionsfonders avkastning. har premiesparfonden gett en avkastning på , vilket är lägre än övriga fonder i systemet. Fonden har inte nått sitt mål att ge en avkastning som minst motsvarar genomsnittet för övriga fonder. uppgick kapitalet i premiesparfonden till . Premievalsfonden är den valbara statliga fonden. Fonden gav en avkastning på , vilket är högre än genomsnittet för premiepensionsfonderna. har fonden gett en avkastning på , vilket är sämre än genomsnittet. Målet att fondens avkastning ska överstiga genomsnittet för premiepensionsfonderna har därmed inte uppnåtts. Regeringens utvärdering av AP-fonderna Regeringens utvärdering omfattar följande delar: fondstyrelsernas mål och beslut av strategisk vikt övriga frågor riktlinjer för miljö och etik, bolagsstyrning och ersättningsvillkor. Utvärderingen av de strategiska besluten omfattar perioden 20012009 och utvärderingen av den operativa förvaltningen omfattar perioden 20052009. Utvärderingen bygger på underlag från och . Regeringen gör först en bedömning av AP-fondernas bidrag till pensionssystemet . Pensionssystemets samlade buffertkapital, dvs. summan av FörstaFjärde AP-fondernas och Sjätte kapital, uppgick till . har fonderna gett en avkastning på , motsvarande en avkastning på . Buffertfondernas bidrag till pensionssystemets finansiering Belopp i miljarder kronor Resultat om fonderna gett resultat motsvarande inkomstindex Inkomstindex, som utgör grunden i den årliga uppräkningen av pensionssystemets tillgångar och skulder, är ett viktigt mått på fondernas bidrag till finansieringen av pensionerna. Det är mer än fondernas avkastning och innebär att fondernas finansieringsbidrag varit negativt . Som framgår av tabell 2 uppgick det ackumulerade underskottet, dvs. skillnaden mellan den verkliga avkastningen och en avkastning i nivå med inkomstindex, till minus . Det är dock betydligt bättre än , då det ackumulerade underskottet uppgick till . Regeringens slutsats är dock att fonderna bidragit positivt till balanseringen av systemet genom att fonderna förhindrat en tidigare aktivering av den s.k. bromsen i pensionssystemet. Utan fondernas överskott hade det varit nödvändigt att aktivera bromsen , i stället . Regeringen konstaterar att pensionssystemet visat upp stora underskott , motsvarande 243 respektive . Det innebär, enligt regeringen, att fonderna inte hade kunnat förhindra en aktivering av bromsen 2008 även om fonderna helt undvikit börsnedgången i samband med finanskrisen och redovisat en positiv avkastning i nivå med inkomstindex. De senaste årens kraftiga försämring av pensionssystemets finansiella ställning förklaras av andra faktorer än avkastningen på kapitalet i . FörstaFjärde AP-fonderna hade vid utgången av 2009 i genomsnitt av kapitalet investerat i aktier. Regeringen konstaterar att fondernas höga aktieandel inte har gett förväntad utdelning, eftersom perioden 20012009 varit historiskt unik i den meningen att den omfattat två kraftiga nedgångar på världens aktiebörser. Däremot har fonderna klarat sig relativt väl ur ett internationellt perspektiv, enligt regeringen. En jämförelse med ett urval av liknande internationella pensionsfonder visar att buffertfondernas årliga avkastning legat över genomsnittet för de utvalda fonderna. När det gäller fonderna i premiepensionssystemet hade fonderna vid utgången av 2009 i genomsnitt av kapitalet investerat i aktier, dvs. en betydligt högre aktieandel än buffertfonderna. Det innebär att fonderna i premiepensionssystemet haft en ännu sämre utveckling än buffertfonderna. Premiesparfonden och premievalsfonden gav en avkastning på respektive och övriga fonder i premiepensionssystemet gav i genomsnitt . Det kan jämföras med buffertfondernas avkastning på och utvecklingen av inkomstindex på . Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondernas strategiska mål och beslut Regeringen konstaterar att FörstaFjärde AP-fondernas långsiktiga avkastning förbättrades rejält . gav fonderna tillsammans ett resultat på , vilket kan jämföras med det långsiktiga resultatet då fonderna tillsammans redovisade ett resultat för perioden på . Fonderna har emellertid inte nått upp till den långsiktiga avkastning som redovisades åren före det kraftiga börsfallet 2008. Som framgår av tabell 3 har FörstaFjärde AP-fonderna gett en avkastning på kapitalet på i genomsnitt . FörstaTredje AP-fonderna har gett en avkastning som överstiger inkomstindex (3,), medan Fjärde AP-fondens avkastning understiger inkomstindex. Ingen av fonderna har nått sina egna nominella mål för avkastningen, vilka varierar mellan och . (1,) (2,) (2,) (1,) (1,) Anm: Siffrorna inom parentes anger avkastningen . I skrivelsen anges endast nominellt mål för fonderna i ett intervall mellan och . Detta intervall anges i tabell för respektive fond. Det faktum att kapitalmarknaden under loppet av har upplevt två stora börsfall har ökat behovet för fonderna att kunna förutse och hantera stora svängningar. Detta har bl.a. lett till att flera av fonderna ändrat sina förvaltningsmodeller och infört ett mer dynamiskt arbetssätt med större fokus på medelfristiga beslut i kapitalförvaltningen. Regering noterar att inriktningen mot ett mer dynamiskt arbetssätt har blivit en trend bland såväl svenska som internationella kapitalförvaltare. Företeelsen är dock relativt ny, vilket betyder att det finns relativt få exempel på fonder som framgångsrikt lyckats införa de nya modellerna. Införandet av nya förvaltningsmodeller innebär att skillnaderna mellan FörstaFjärde AP-fonderna nu är väsentligt större än vad de varit tidigare. Enligt regeringen är detta i grunden en positiv utveckling som ligger i linje med det ursprungliga beslutet att inrätta fyra separata AP-fonder. Motivet för att skapa fler fonder med samma uppdrag var bl.a. att sprida riskerna i förvaltningen. En annan effekt av de nya modellerna är att flera fonder slutat att separat redovisa avkastningen från långsiktiga, medelsiktiga och aktiva beslut, vilket kan försvåra jämförelsen mellan fonderna. Regeringen anser att det är önskvärt att fonderna presenterar sina resultat på ett sätt som främjar uppföljning och utvärdering av fondernas strategiska och operativa beslut. Trots att det blivit svårare att göra jämförelser anser regeringen att det är styrelsernas långsiktiga strategiska beslut som har störst betydelse för fondernas resultatutveckling. Första AP-fondens strategiska beslut Första AP-fonden införde en helt ny förvaltningsmodell där målen för verksamheten anges i termer av absolut avkastning och där fokus läggs på mer medelfristiga beslut (och mindre kortsiktig operativ förvaltning). Förvaltningsmodellen beskrivs utförligt på s. 57 i skrivelsen och fonden räknar med att det nya arbetssättet kommer att ge en kostnadsbesparing på . Då främst genom personalneddragningar, minskade kostnader för extern förvaltning och lägre transaktionskostnader (lägre mäklaravgifter etc.). Som en följd av förändringen särredovisar Första AP-fonden inte längre resultaten av strategiska beslut och aktiv förvaltning. t.o.m. uppgick dock fondens resultat av strategiska beslut till före kostnader, vilket utgör av fondens totala avkastning. Vid utgången av 2009 var Första AP-fondens strategiska portfölj fördelat på svenska och utländska aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar (t.ex. fastigheter). över hela utvärderingsperioden har andelen svenska aktier och alternativa tillgångar ökat, medan räntebärande tillgångar och utländska aktier minskat. Andra AP-fondens strategiska beslut Andra AP-fondens långsiktiga strategiska portfölj gav en avkastning på , vilket motsvarar av fondens totala avkastning. Fondens strategiska portfölj bestod vid utgången av 2009 av svenska och utländska aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Över perioden som helhet har andelen alternativa tillgångar och aktier i tillväxtmarknader ökat medan svenska och utländska aktier minskat. Tredje AP-fondens strategiska beslut Tredje AP-fonden införde 2009 en ny förvaltningsmodell där förvaltningen inriktas mot ett mer dynamiskt arbetssätt och större självständighet för fondens vd. Modellen beskrivs mer utförligt på s. 60 i skrivelsen. Fondens strategiska portfölj gav en avkastning på , vilket motsvarar av fondens totala avkastning. Vid utgången av 2009 bestod portföljen av svenska och utländska aktier, räntebärande tillgångar, alternativa tillgångar och tillgångar till följd av aktiva placeringsbeslut. har fonden resultatmässigt missgynnats av en relativt sett låg andel aktier i portföljen, långsiktigt har det dock varit en fördel. Fjärde AP-fondens strategiska beslut Fjärde AP-fondens strategiska portfölj har gett en avkastning på , vilket motsvarar av fondens totala avkastning. Portföljen bestod vid utgången av 2009 av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. har andelen svenska aktier minskat och andelen aktier i tillväxtmarknader ökat. har högst andel aktier bland fonderna och är den fond som tillsammans med Andra AP-fonden har störst andel svenska aktier, vilket varit gynnsamt för resultatet . Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondernas operativa förvaltning Regeringen konstaterar att resultatet av fondernas operativa förvaltning är mindre otillfredsställande eller otillfredsställande, trots de relativt starka resultaten . Första och Tredje AP-fonderna redovisar positiva resultat före avdrag för kostnader, men resultaten understiger rimligt satta mål, enligt regeringen. Andra och Fjärde AP-fondernas genomsnittliga resultat av den operativa förvaltningen är negativt före kostnader. Anledningen till det bättre resultatet är bl.a. att fonderna beslutade att behålla de aktiva positioner som utvecklades mycket svagt , men som återhämtade sig starkt . Vidare konstaterar regeringen att de ändringar av förvaltningsmodellerna som flera fonder gjort innebär att fonderna nu ökat sin fokusering på långsiktiga strategiska beslut och minskat fokuseringen på aktiva och operativa förvaltningsbeslut. Enligt regeringen är det en förändring i rätt riktning med tanke på de tidigare erfarenheterna att de strategiska besluten har en större betydelse för fondernas avkastning än den operativa förvaltningen. Till följd av bl.a. de ändrade förvaltningsmodellerna skiljer sig beräkningarna och redovisningarna av det operativa resultatet mellan fonderna. Det innebär att jämförelsen mellan fonderna försvåras. Regeringen uppmanar därför fonderna att tydligt redovisa resultaten av sin operativa förvaltning. Första AP-fondens operativa förvaltning förändrade Första AP-fonden sin förvaltningsmodell. Den nya modellen innebär bl.a. en fokusering på medelfristiga beslut och absolut avkastning. Fonden bedriver dock fortfarande aktiv förvaltning (målet är dock absolut avkastning, inte avkastning mot ett jämförelseindex), men särredovisas inte resultatet av den operativa förvaltningen. t.o.m. gav fondens operativa förvaltning ett resultat på före kostnader, motsvarande en avkastning på . Resultatet bedöms som mindre tillfredsställande av regeringen. Det tre första kvartalen 2009 var resultatet . Regeringen anser att Första AP-fonden bör återgå till att redovisa resultatet av den operativa förvaltningen. Att fonden infört mål om absolut avkastning är inte ett motiv för att inte redovisa resultatet av en verksamhet som fonden faktiskt bedriver, enligt regeringen. Andra AP-fondens operativa förvaltning Andra AP-fondens aktiva förvaltning gav ett resultat på före kostnader, vilket motsvarar en avkastning på . gav förvaltningen ett resultat på , främst inom aktieförvaltningen. Fondens mål är en avkastning på i genomsnitt och har inte uppnåtts. Resultatet är otillfredsställande, enligt regeringen. Tredje AP-fondens operativa förvaltning Tredje AP-fondens operativa resultat uppgick till före kostnader, motsvarande en avkastning . gav den aktiva förvaltningen ett resultat på , bl.a. på grund av att fonden beslutade behålla räntebärande värdepapper (med viss kreditrisk) som gav ett mycket svagt resultat 2008 och som återhämtade sig . ingår fondens operativa förvaltning i det övergripande målet att nå en sammanlagd real avkastning om . hade fonden ett mål om en avkastning av den operativa förvaltningen på i genomsnitt . Regeringen konstaterar att fondens resultat av den aktiva förvaltningen är mindre tillfredsställande. Fjärde AP-fondens operativa förvaltning Fjärde AP-fondens aktiva resultat uppgick till före kostnader, motsvarande en avkastning på . var resultatet eller . Fondens mål 20052008 var att uppnå en avkastning på i genomsnitt . Regeringen bedömer fondens resultat som otillfredsställande. skiljer sig från FörstaFjärde AP-fonderna genom att fonden har ett särskilt uppdrag och genom att fonden har obegränsade möjligheter att placera kapitalet i onoterade aktier. Styrelsen i har en betydligt mer aktiv roll än styrelserna i FörstaFjärde AP-fonderna. Verksamheten omfattar över 350 bolag, där ett 60-tal är direktägda, medan FörstaFjärde AP-fondernas verksamhet är betydligt mer finansiellt inriktad. Som framgår av tabell 4 uppgick Sjätte totala avkastning efter kostnader till perioden 19972009 och perioden 20032009. Det är för bägge tidsperioderna högre än inkomstindex, vilket innebär att fonden bidragit till finansieringen av pensionssystemet. Däremot har fonden inte nått sina egna mål. Sjätte avkastning efter kostnader Sjätte AP-fondens absolut största verksamhet är den s.k. investeringsverksamheten. Sammantaget gav denna en avkastning på perioden 19972009, vilket är lägre än fondens mål på för perioden. För perioden 20032009 gav verksamheten en avkastning på , vilket är något högre än målet för perioden på . Investeringsverksamheten kan delas upp i investeringar i expansionsbolag, mogna bolag och noterade småbolag. Uppdelningen visar att har svårt att nå lönsamhet inom området expansionsbolag. Investeringarna inom detta område gav en avkastning på respektive 19972009 och 20032009.