bet · GY01KrU1 · 2010-12-07 00:00:00 — arbetar vi med direktiven, och tjänstemän på departementet träffar många olika aktörer ute i bok- och biblioteksvärlden för att se vad det är som är viktigt, så att vi fångar in de frågor som vi känner att vi behöver ta upp.Skapande skola spelar säkert också en roll, för jag vet att man under de besök jag har gjort ute i landet har arbetat mycket med författare. Det är en viktig del.Jag är också orolig för, även om jag kanske inte har de direkta vetenskapliga beläggen för det, att det finns en koppling mellan våld och brist på språk, att det när orden inte räcker till är lättare att ta till sparkar och knytnävar. Det finns säkert flera aspekter på det här.Regeringens läsa-skriva-satsning är viktig, men jag är medveten om att det kommer att ta tid innan det här slår igenom.Men det handlar inte bara om vad vi kan göra på den politiska nivån, oavsett om vi är politiker i eller om vi är aktiva på nivå. Vi måste också tala om de vuxnas roll här. Jag vet att det finns siffror på hur många minuter vuxna talar med barn, egna barn eller andras barn. Vi har ett eget civilt ansvar.Det är därför glädjande att se att barn är den grupp som är mest flitig på biblioteken. Men jag är övertygad om att det här är ett område som vi kommer att behöva arbeta med därför att språket är nyckeln till så mycket annat, till delaktighet och till glädje men också till att man ska kunna bli en fullvärdig samhällsmedborgare. Någon har sagt: Där konsten tar slut tar våldet vid. Jag kan bara dela den uppfattningen.Jag tycker också att det är otroligt viktigt att man får utveckla sitt språk och att man får en möjlighet till det i samhället. Jag tror att det är bra att man går in och satsar på kultur för barn även i skolan. Jag tycker att det ska vara en självklar sak. Jag har alltid ansett att kulturen ska finnas i det dagliga och inte vara någonting som bara är en linje . Därför tror jag att detta är en väldigt bra sak.Sedan är det regeringens val att göra det här till och så vidare. Vi hade kanske gjort på ett annat sätt, men så är det i politiken. Man får följa upp det här. Jag tror att det är en bra satsning.Det finns en annan satsning i kulturpolitiken, och det är den här koffertmodellen, som kommer att genomföras i de här länen, som vi hörde talas om. Det är också intressant. Vi har sagt att det är bra att man försöker plocka ned kulturen och få den mer från ett underifrånperspektiv.I dag har vi fått mycket kritik för den rödgröna budgeten, att vi har en summa som inte är så stor. Men 94 miljoner är ändå 94 miljoner. Men vi har tydligen inte specificerat önskelistan tillräckligt för att majoriteten ska kunna kritisera det. ser jag att koffertmodellen också är en önskan om vad som ska ske. Där har man inte heller specificerat allting exakt.Nu har jag inte följt den här frågan i detalj så länge som kanske alla andra här har gjort. Men jag har läst remissvar. Det handlar en hel del om att man skulle vilja ha den här utvärderingen. Så jag tänkte nu fråga hur det kommer att se ut. Vad blir det för utvärderingar av det här? När sker det och så vidare? Koffertmodellen är, kan man väl säga, resultatet av en lång tids önskemål från regionerna. Man ser att det i den delen inte går att ha en nationell kulturpolitik som ska se likadan ut över hela landet. Att vi har nationella kulturpolitiska mål är en sak, men hur man arbetar för att uppfylla de här målen är någonting helt annat.Jag har haft ett antal möten med företrädare för regionerna. De har i sin tur också haft diskussioner med . Det här är en lång process. Den är inte helt enkel. Men vår absoluta vision är att kulturen i stort därmed också ska få en mycket större betydelse än vad den kanske har haft.Även om inte kom in på pengar i det här sammanhanget kan jag nämna att en vanlig fråga som jag fick från början, när vi sade att vi ville regionalisera och demokratisera kulturpolitiken, var: Är det här statens sätt att minska sitt engagemang, att skära ned på anslagen? Då var vi väldigt tydliga med att det inte var det, och det är det fortfarande inte.Däremot kan jag till min glädje konstatera att detta inte bara har fått till följd att många möten har skett och att många har engagerat sig lokalt i kulturpolitiken, utan man har också på flera håll beslutat att satsa mer pengar lokalt på kulturen. Förhoppningen är att det ska komma fler bidragsgivare som ansluter sig och vill vara med och stödja kultur för alla.Det infördes en trevlig tradition här i under den förra mandatperioden, och det är att vi önskar varandra god jul, i alla fall önskar jag er en god jul med en bokgåva. Alla som har varit uppe och debatterat med mig, kanske ytterligare någon, kommer att få en bok som jag varmt kan rekommendera. Ni får samma bok allihop, och det är livet framför sej.Läser du den har du många lyckliga timmar framför dig! Satsningen på kultur i skolan gläder mig verkligen, för det finns ingen viktigare grupp i samhället att dela med sig till och få del av kultur från än skolbarnen. Besparingarna inom skolan drabbar hårt och . Den som sår vinden får som bekant skörda stormen. Detta tycker jag alltså är bra.Men det finns något som jag skulle vilja fråga om. I en del av våra friskolor runt om i landet - här i finns det många - saknas det skolbibliotek. Jag tänker på tanken med Skapande skola. Detta måste väl också rimligtvis tillfalla de barn som går i friskolorna, så att de tidigt kommer i kontakt med läsandet och bokstävernas underbara värld.Det var en liten fråga jag hade. Jag kanske kan få spä på med lite mer.Just när det gäller läsfrämjande åtgärder har jag varit lite undrande inför de åtgärder som har vidtagits när det gäller att dra in en del av stödet eller hela stödet till En bok för alla, vars barnböcker betydde väldigt mycket. Att kunna köpa en fyrfärgsbok för betydde mycket. Det handlar om andra viktiga läsfrämjande projekt, som Läs för mej, pappa! Och det handlar om bensinmacksbiblioteken. Då är det inte barn det gäller, men det gäller kanske läsovana gubbar som kör långtradare.Det kommer till någonting nytt i stället för det ena eller det andra. Kulturbryggan är en ny skapelse som ersätter Framtidens kultur. Då skulle jag vilja haka på ytterligare en fråga: För vem är Kulturbryggan tänkt? Jag ska bara säga något kort till , eftersom jag glömde att säga vem som skulle stå för utvärdering. Det kommer att bli analysmyndigheten.Det saknas skolbibliotek, talade om. Ja, det var någonting som vi i Alliansen ofta fick höra i opposition. Det var mycket uppvaktningar från och många andra, även skolor, om att det saknades skolbibliotek. Då är det glädjande, tycker jag, att den här regeringen redan under förra mandatperioden skrev in i skollagen - det är som har ansvar för det - att det ska finnas skolbibliotek på skolorna. Vi har alltså stärkt detta. Det skedde alltså med Alliansens hjälp.Sedan handlar det om En bok för alla. Jag hoppas att jag får en chans att gå in på det som man brukar säga från den nuvarande oppositionens sida, att det är för passivt, för lite och . Det har vi hört . Men har jag inte hört det mer än en, tror jag. När det gäller att man tycker att vi är passiva vet jag inte om det beror på att vi har gjort en del förändringar som man inte uppskattar.Låt oss dock ta En bok för alla. Det handlar om ett anslag som infördes , tror jag. Det var en helt annan bokvärld då. Det var svårt med böcker. Det fanns nämligen bland annat fasta bokpriser, tror jag, och man fick inte sälja böcker var som helst. hade precis gjort sin entré. En bok för alla var viktig , men det är inte samma sak som att En bok för alla ska finnas för alltid. När det gäller den del som handlar om barnböcker kan jag se att En bok för alla fortfarande lever i allra högsta välmåga, och man ger fortfarande ut barnböcker. De pengar som gick till En bok för alla finns dock kvar inom litteraturområdet och går till andra läsfrämjande verksamheter. Samma sak gäller en del andra verksamheter; bara för att man en gång gör ett försök är det inte sagt att pengarna alltid måste stanna kvar inom samma anslag. Då kommer vi aldrig att komma vidare, och vi kommer aldrig att kunna förnya något. Vi har tvärtom satsat extra miljoner just på läsfrämjande. Jag ska bara helt kort kommentera två saker. Betyder det faktum att det ska finnas skolbibliotek på friskolorna att det finns skolbibliotek på friskolorna?När det sedan gäller En bok för alla lever den vidare på grund av många idealisters bidrag, men den är mycket reducerad och priserna har måst höjas på grund av uteblivet statligt stöd för detta. Det är givetvis så att det väldigt mycket är pengar det handlar om också när man diskuterar kulturpolitik. Jag avslutar min replik med att googla på "pengar" i mitt inre, och då är det några rader av som dyker upp. Det är givetvis följande: "Det är skam, det är fläck på banér, att medborgarrätt heter pengar." var den fjärde mannen; vi kanske egentligen skulle ha lite fler kvinnor. Det handlar väl dock om den 140-gradiga skalan då man inte hade fri rösträtt, så det går väl inte riktigt att jämföra även om jag också, likt , tycker att detta är en mycket vacker dikt. Det finns för övrigt också en utmärkt bok av Per som jag kan rekommendera och som handlar om , i den mån inte redan har mött den. Jag vet inte; ska vi kanske återgå till En bok för alla och den situation som råder på bokmarknaden, eftersom gärna skulle se att detta återinfördes. Det vet jag att till och med tog upp som ett av förslagen. Det är dock inte ett system som når upp till dagens nivå. Vi har en helt annan tillgång till böcker än vad man hade när En bok för alla infördes. Jag ser alltså för min del inte att detta skulle bidra till särskilt mycket, och det tror jag egentligen inte att någon annan i kammaren eller ens i det bokläsande heller gör. Böcker är i allmänhet heller inte särskilt dyra. Det ska vi vara väldigt glada för. Dock ska naturligtvis även få en bok! Jag har två funderingar till kultur- och idrottsministern, en om nutiden och en om framtiden. I slutet av sitt anförande sade kultur- och idrottsministern att hon uppskattade debatten oavsett var den kom ifrån. Jag har dock tvivlat på detta . Det är så att inte riktigt tycker att det kan klara det uppdrag man har fått från regeringen utan i stället ständigt driver debatten om anslagen. Detta har föranlett statsrådet att skriva brev till styrelseordföranden och ifrågasätta vd:s höga tonläge, som det står i brevet. Min fundering blir: Är det ett nytt sätt att styra en myndighet att skicka brev om myndigheten försöker utöva sitt uppdrag? Och det är inte nog med detta - en av kulturministerns politiskt sakkunniga, , går ut i medierna och kallar en alltför välbekant klagosång från otacksamma bidragstagare. Jag undrar: Är det en inställning som omfattar flera på att våra institutioner som får pengar från statsbudgeten är otacksamma bidragstagare? Jag har i alla fall inte hört någon kulturinstitution som inte tycker att den ständigt behöver mer resurser för att förverkliga någonting den brinner för. Vad har skrivit på Facebook får stå för honom själv. Han har även kommenterat detta, tror jag, så det står inte jag bakom. Däremot är det riktigt att jag har skrivit ett brev. Jag var nämligen också överraskad över den reaktion gav uttryck för i medierna innan vi hade hunnit prata om detta. Mycket av det satsningen på digitala biografer, vilket är väldigt välkommet, bygger på är nämligen underlag från . Man har sett framför sig att det kommer att bli ett stort teknikskifte, och man tror att det kommer att sätta fart . Det är också därför vi har valt att göra vår satsning . Vi har också haft besök av där man konstaterade att det nog kommer att vara lite för långt fram. Men vi släpper denna fråga och tar en mer positiv fråga, som handlar om framtiden.Det rör kulturen som tillväxtfaktor. Satsningen på 73 miljoner, som är 70, ligger hos , och statsrådet har också tillsatt ett slags råd. Vad jag förstår är det lite tandlöst, men statsrådet får gärna svara på vad rådet ska göra i denna fråga. Min fundering är dock: Vi har en idé att också använda idrotten som en faktor för tillväxt. En av punkterna i detta program handlar om att stötta stora internationella arrangemang i vårt land där sporten och idrotten kan utgöra en väldigt viktig del. har statsrådet sagt nej till stöd till stora arrangemang, men min fråga är: Kan statsrådet ha en fundering att ändra sig i detta ställningstagande - för tillväxtens skull? Tandlöst eller inte - vi har inte förutsatt att det ska ha särskilt vassa tänder. Rådet är just ett råd och består av kulturskapare, inte av organisatörer. Det är för att man ska se att de medel som är avsatta i denna handlingsplan också ska hamna där de behövs och även bistå såväl oss politiker som och andra med förslag utifrån de kontakter man har när det gäller var dessa pengar gör mest nytta.Jag har sagt att vi är väldigt positiva till fler stora, internationella evenemang på idrottsområdet. Flera får vi också här. Det är dock en helt annan sak än att tycka att man ska lägga 3 ½ miljard kronor på ett med väldigt bristfälliga ekonomiska kalkyler och för att bygga ut arenor som ganska bums därefter skulle rivas. Det tycker vi inte är en god användning av skattebetalarnas medel. Jag kan säga att jag tror att jag har fått ett eller två mejl efter detta beslut, så det verkar som att svenska folket delar vår uppfattning.Apropå det var inne på inledningsvis, att det var passivt, undrar jag hur man kan se det som passivt. Vi talar om Skapande skola, som man också prisar från oppositionen, och den utbyggnad av allianserna som gjordes under föregående mandatperiod, som vi också har lagt extra pengar på. Vi talar om den förlängning vi gjorde av Access under med och den handlingsplan för kultur, kulturella och kreativa näringar som verkar. Vi har den satsning vi har gjort på Hus med historia och de renoveringar vi nu sätter i gång efter åratal av försummelser av bland annat och . Vi har det uppdrag vi har gett till Forum att skildra kommunismens brott mot mänskligheten. Över hundra miljoner människor har mördats. Vi har vågat förändra. Vi förändrar musiklivet, och vi har haft kulturutredningar och filmutredningar. Jag skulle vilja uppehålla mig i utgiftsområde 17 vid framför allt den del som berör idrotten.Sverige är fantastiskt när det gäller idrott. Just nu i denna stund är världens mest omskrivna fotbollsspelare svensk, världens bästa simmerska svensk, några av de ledande stjärnorna i världens bästa hockeyliga svenskar, världens bästa längdskidåkare svenskar, världens fjärde bästa manlige tennisspelare svensk. Detta som exempel på att idrottslandet fortsätter att producera världsstjärnor. Det faktum att fick priset i friidrottsvärlden visar att även framtiden ser ljus ut för svensk idrott. Men idrotten är inte bara elit och spets utan också bredd och djup gemenskap. har 70 olika idrotter anslutna, 2,2 miljoner aktiva idrottsutövare, 400 000 förtroendevalda och 900 000 passiva stödmedlemmar. Det finns, inte att förglömma, ett stort antal övriga icke-Riksidrottsförbundsanslutna idrotter samt människor som regelbundet besöker exempelvis privata gym och kommunala simhallar och springer på joggingspår. Idrott i är i större utsträckning än i de flesta andra länder till för alla som bor här, oavsett social bakgrund och privata ekonomiska muskler.Detta är en svensk modell som vi fortsatt ska värna. Det är med omsorg om denna svenska idrottsmodell som regeringens stora satsning, , på Idrottslyftet ska ses. Denna satsning, som sjösattes , är en tydlig ambition och uttalad önskan om att idrotten ska nå ännu fler och bli ännu bredare. Enbart i bidrog Idrottslyftet med drygt 36 000 nya gympatimmar i skolan under Idrottslyftets år tre.I dessa tider när begrepp som svensk och svenskhet diskuteras tenderar idrottens symbolvärde att bli ännu viktigare. skördade den franske ultranationalisten stora framgångar med ett budskap som enkelt uttryckt gick ut på: fyra miljoner arbetslösa fransmän är lika med fyra miljoner invandrare. Det var ett tänk där människor delades in i vi och de. Hans teorier blev dock motbevisade i samband med som hölls i . Hemmanationen vann mästerskapet, och stor nationalhjälte och därmed den yttersta symbolen för , blev den nordafrikanske muslimske invandraren vid namn . Årets svenska mästare i fotboll, , har fem spelare i sin trupp som inte har invandrarbakgrund. Nykomlingen i nästa års allsvenska fotboll är , och är en av världens mest omskrivna fotbollsspelare. Det nya och färgglada åskådliggörs på idrottsarenorna runt omkring i Sverige.Herr talman! I budgeten satsar regeringen lite drygt 1,7 miljarder på svensk idrott . Den gamla och oförutsägbara finansieringsmodellen där idrotten finansierades via Svenska Spels överskott ersätts med en finansieringsmodell via skatter. Det är en rimlig och logisk förändring. Jag skulle dock i detta sammanhang vilja lyfta upp tre områden där idrotten har potential att förbättra sig. Det första området handlar om integration. Svensk idrott är alltjämt segregerad. Unga män med invandrarbakgrund ägnar sig åt fotboll och kampsport men bara i undantagsfall åt ishockey, ridsport, tennis och golf. Gamla strukturer behöver i detta sammanhang brytas. Det andra området handlar om brottsförebyggande arbete. Idrotten har, som få andra, potential att sätta in ungdomar med stor benägenhet att hamna i kriminalitet och missbruk, företrädesvis unga män från socialt utsatta områden, i ett socialt sammanhang som skyddar dem mot destruktiva krafter. Detta sker men kan utvecklas och förbättras ytterligare.Det tredje området är jämställdhet. är det ont om pojkar och män i stallen och på gymnastikmattorna och ont om tjejer och kvinnor i ishockeyhallarna. Det finns kvar gamla könsmönster som inte tjänar någon och som vi behöver jobba mer med.Slutligen, herr talman, vill jag säga att är fantastiskt när det gäller idrott. Vår bredd bidrar till bättre folkhälsa, fostrar den uppväxande generationen i ansvarstagande och social träning samt förgyller mångas tillvaro på läktare och framför tv-apparaterna där hemma i soffan. Regeringen värnar vår svenska idrottsmodell genom att satsa på den ekonomiskt men talar också om dess utvecklingspotential.Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i KrU1 gällande utgiftsområde 17. Jag måste säga att jag inte delar oro när det gäller att alla grupper inte ägnar sig åt samma typ av verksamhet i exakt samma utsträckning. Jag skulle vilja veta om det är uppfattning att samhället är jämställt då alla etniska grupper, båda könen, ägnar sig åt ishockey, fotboll, spelar klarinett och dylikt i exakt samma utsträckning. Jag har lite svårt att se det, och jag har lite svårt att få ihop det med ideologiska utgångspunkt om individualism och valfrihet. Jag var någon sekund för sen att begära replik på kulturministerns anförande. Men du var inne på vi och de. Med anledning av det undrar jag om du delar den uppfattning som kulturministern framförde i ett citat i slutet av sitt anförande om att den svenska kulturen endast är barbari. Det är en uppfattning som även statsminister har framfört efter idrottskravaller. Skulle man kunna tänka sig att uttalade sig på det sättet om något annat lands kultur, eller är det bara den svenska kulturen som blott är barbari? När det gäller idrotten kan vi ta ett exempel, innebandy. I en undersökning visade det sig att ingen med utländsk härkomst var aktiv inom innebandyn på hög nivå, som landslagsspel, varken inom juniorbandy eller inom vuxenbandy, oavsett kvinnligt eller manligt. Det är att ha en idrott där det enbart är svenskar med svensk bakgrund som utövar den och där det inte finns möjlighet att ha en blandad konstellation. Meningen med integrationen är att få andra bilder, att få en blandad kompott, få möjligheten att träffa andra från andra områden, från andra situationer. Om vi har en uppdelning där vissa - oavsett om det nu har med ekonomiska förutsättningar att göra eller inte - spelar golf, medan andra som kommer från till exempel inte har möjlighet att spela golf och bara kan hålla på med fotboll anser jag att det självklart är ett problem. Jag tolkar det som att det är uppfattning att vi med skattemedel ska se till att alla etniska grupper ska vara lika representerade inom alla olika typer av idrotter och kulturverksamheter. Jag fick inget svar på frågan om du delar kulturministerns och statsministerns uppfattning om att den svenska blott är barbari och huruvida det är tänkbart att anser det om något annat lands kultur. Skattepengar är det inte fråga om det i det här fallet. Det vi vill se är att alla ska ha en möjlighet att testa på alla typer av idrotter och få en möjlighet att se vad det finns för typer av idrott.Sedan har vi inte sagt att vi genom att skattefinansiera ska se till att den som bor i till exempel ska få spela golf. Det är inte det som är frågan.Vad gäller fråga nr 2 är svaret ja. Jag stöder både det som kulturministern har tagit upp och det som har talat om . Det är på sitt sätt en fördel att vara sist på talarlistan. Då får man förmånen att lyssna av alla kloka tankar och förhoppningsvis klargöranden, inte minst från den sida som jag själv inte representerar, De rödgröna. Det enda klargörande dock som jag hör från den sidan är att varje anständig nation måste hålla sig med en kunglig opera, som vi får höra från vänsterpartisten . Det är ett intressant påpekande i sig att det inte räcker med en opera, den ska vara kunglig också.I övrigt är det nog otydligheter och otydligheter. Min moderata kompis var ganska snäll när hon sade att pengarna från den rödgröna sidan skulle räcka till fria entréer, de 94 miljoner som De rödgröna sätter av i ramökning. Kostnaden för fri entré var 96 miljoner senast, och då gällde det enbart basutställningar.Den långa listan av satsningar i övrigt - där det ska vara mer av allt, allt ska öka och det ska vara fler utbetalningar - från De rödgröna är satsningar som är fullständigt ofinansierade. kommenterade alla de här satsningarna på ett föredömligt sätt tidigare. Till allt detta finns det inte en enda krona. Det går inte, herr talman, att ta ställning till de här förslagen av det skälet. Det saknas helt enkelt preciseringar.Jag anser att kulturskapare är förtjänta av en mycket mer stringent politik än så. De har inget att vinna på den här typen av låtsaspengar. Då får vi höra från utskottets ordförande, , att det här inte gäller 2011, utan det ska ses som en ambition för framtiden. Det är lite grann som vid regnbågens slut, där väntar en skattkista. Men på det viset ska vi inte bedriva politik i riksdag. Vad kulturskaparna behöver är riktiga pengar, och det är precis vad kulturministern och regeringen anvisar.Tom Cruise har en mycket känd replik i filmen som jag tycker skulle passa i det här sammanhanget. Show me the money, skriker kan ut om och om igen. Och det är vad jag vill se, visa oss pengarna! På vilket sätt ska De rödgröna finansiera alla de satsningar som de säger sig vilja göra? Det är vi alla förtjänta av att få höra.Till sist , , som alltså citerar när han drar en lans - inte utan - för isolationistiska politik. Är inte det intressant? Jag vill bara påminna om att allra mest kända roman handlar om flyktingar från som flydde bristen på religionsfrihet och svälten som var här i vårt land till ett land som med hjärta och värme tog emot dem.