bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Motionärerna anser att målet överensstämmer väl med de principer utifrån vilka politikområdet är uppbyggt och motsätter sig en utveckling där klyftor medvetet tillåts öka mellan familjer med barn och övriga grupper i samhället. I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en solidarisk välfärd med tydliga principer för omfördelning. Motionärerna anser att en solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn är en viktig del i den generella välfärden. På motsvarande sätt är en solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan generationer, mellan arbetande och arbetslösa samt mellan sjuka och friska viktiga inslag i tryggheten. I motion Sf395 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en ny målformulering för utgiftsområde 12: Familjepolitiken ska ge förutsättningar för goda ekonomiska och sociala levnadsvillkor för alla barnfamiljer. Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska och jämställdhet mellan könen ska uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Motionärerna framhåller att regeringens mål inte sätter barnens behov av ekonomisk och social trygghet främst, och inte heller fokuserar det på att minska de ekonomiska skillnaderna mellan familjer som har barn och de familjer som inte har det. Det finns ett behov av ett tydligt mål för familjepolitiken som utgår från att det verkligen är viktigt att skillnaderna mellan barnfamiljers och övriga befolkningens ekonomiska situation inte ökar. Ekonomiskt stöd till hushåll med låg ekonomisk standard I motion Sf362 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om ekonomiskt utsatta barn. Motionärerna anför att skillnaderna mellan barn är stora i och att de ökar med den borgerligt förda politiken. Därför är det viktigt med en solidarisk omfördelning som stöder de barn som föds till sämre villkor. (S) begär i motion Sf229 ett tillkännagivande om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringens ekonomiska politik har på ett systematiskt sätt ökat klyftorna i samhället genom stora skattesänkningar för de rikaste. Detta drabbar många barn hårt. Regeringen bör analysera effekterna av sin politik ur ett barnperspektiv och upprätta en nationell handlingsplan med syfte att värna om och stärka de mest utsatta barnen. I motion Sf237 av (S) begärs ett tillkännagivande om fattigdomsbegreppet. Motionären anför att när inkomstklyftorna i samhället ökar kan grupper relativt sett bli fattigare men den absoluta fattigdomen minska. För att ge en rättvis bild av ett samhälles utveckling är det mer relevant att använda det relativa fattigdomsbegreppet än det absoluta. Vidare begär (S) i motion Sf247 ett tillkännagivande om statistik om barnfattigdom. Motionären anför att antalet fattiga barn har fortsatt att öka. har dock inte begärt in statistik om barnfattigdomens utveckling . Det är inte rimligt att regeringen minskar insynen i barnfattigdomen. Det är således angeläget att regeringen begär in fakta om barnfattigdomens utveckling i . I motion Sf279 av (S) begärs ett tillkännagivande om konsekvensbeskrivningar av hur lagförslag som berör trygghetssystemen påverkar barnen. Fattigdom innebär utanförskap för barn. Samhället ska inte fatta beslut som gör att barn drabbas så hårt ekonomiskt som är fallet på grund av att trygghetssystemen urholkas. m.fl. (S) begär i motion Sf305 ett tillkännagivande om att minska klyftorna bland barn. Motionärerna framhåller att klyftorna har ökat mellan barn i och efterlyser en handlingsplan för att minska barnfattigdomen. I motion Sf308 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att minska barnfattigdomen i . Motionärerna anser att regeringen bör vidta en översyn som garanterar att barnen alltid är i fokus när politiska beslut fattas. Om ingenting görs hamnar fler barn i fattigdom, och situationen förvärras således ytterligare. I motionerna Sf370 av (S) och Sf380 av m.fl. (S) begärs tillkännagivanden om barnfattigdom. Motionärerna framhåller att det ur ett barnperspektiv är allvarligt att andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ökar eftersom det innebär en risk för både sociala och ekonomiska problem. För att bekämpa barnfattigdom krävs en kombination av åtgärder som jobb som ger föräldrarna möjlighet att integreras och utvecklas i arbetslivet, tillräckliga och genomtänkta inkomststöd samt nödvändiga tjänster för barnen och deras familjer. m.fl. (S) begär i motion Sf327 ett tillkännagivande om behovet av åtgärder för att bekämpa barnfattigdomen. Denna ökar och klyftorna mellan barn i olika grupper växer. Motionärerna anför att flera åtgärder krävs. Bland annat är ett väl fungerande familjestöd i form av barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd och bostadsbidrag betydelsefullt. En modern familjepolitik måste utgå från att familjer är olika, har olika önskemål och behov och är lika mycket värda. Som regeringen framhåller är föräldrarna de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande, och de ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. Familjerna ska ges ett ökat handlingsutrymme och bättre möjligheter att själva påverka sin faktiska ekonomiska levnadsstandard. En väl fungerande familjepolitik ger således föräldrarna möjlighet att kombinera familj och arbete. Den har ett tydligt barnperspektiv, minskar risken för att barn ska leva i ekonomisk utsatthet och ger förutsättningar för en ökad jämställdhet. Det är därför viktigt att familjepolitiken stärker föräldrars makt över sin livssituation och ökar familjernas valfrihet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändrad målformulering. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Sf362 yrkande 1 och Sf395 yrkande 1. Utskottet konstaterar att en grundläggande strävan måste vara att skapa förutsättningar för goda uppväxtvillkor för alla barn. Som regeringen framhåller bör utformningen av familjepolitiken göras så att barn i ekonomiskt utsatta hushåll får särskilt stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. Det är därför en prioriterad uppgift att därigenom minska andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Den svenska familjepolitiken ger i internationell jämförelse omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj. Familjepolitiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard får stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. De inkomstprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller en relativt stor försörjningsbörda. Det är också viktigt att den ekonomiska familjepolitiken ses i ett större sammanhang, där olika områden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas välfärd. Långsiktigt måste målsättningen vara att skapa förutsättningar för människor att försörja sig själva. Barnfamiljernas inkomster kommer i huvudsak från förvärvsarbete, och därför har konjunkturläget stor betydelse för hushållens försörjningsmöjligheter. Arbetslöshet eller brist på heltidsarbete och låg utbildning kan vara orsaker till en låg ekonomisk standard. Lösningarna på dessa problem finns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden, såsom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt samhällsekonomin i stort. Stor påverkan på barnfamiljernas ekonomi har även åtgärder i form av transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken. Utskottet noterar att en höjning av flerbarnstilläggen har skett fr.o.m. , vilket utskottet har ställt sig bakom. Utskottet välkomnar även att regeringen vill förbättra ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin genom att höja det särskilda bidraget för barn som finns inom bostadsbidraget. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har tillsatt utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (dir. 2009:56) som ska granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn påverkar och stöder en fungerande försörjning och omsorg om barnet när föräldrarna inte lever tillsammans. Utredaren ska analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut om vårdnad, boende, umgänge samt fördelning av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen i syfte att få ytterligare kunskap om hur såväl särlevande som sammanboende föräldrar upplever sitt handlingsutrymme gällande fördelning av tid mellan arbete och omsorg om barnen, uppdragit åt SCB att genomföra en enkät- och registerstudie riktad till föräldrar. Av studien ska bl.a. framgå vilket inflytande det finns över det ekonomiska utfallet och vilka överväganden som görs av föräldrarna i vardagen. Uppdraget ska redovisas . Med det ovan anförda avstyrks motionerna Sf229, Sf305, Sf308, Sf327, Sf352 yrkande 2, Sf362 yrkandena 2 och 9, Sf370 och Sf380. Beträffande metoden att mäta vilka hushåll som har låg ekonomisk standard delar utskottet regeringens bedömning att det kan vara motiverat att både använda sig av ett relativt och ett absolut mått. Därmed avstyrks motion Sf237. Utskottet förutsätter att följer statistiken om hushåll som har låg ekonomisk standard och anser inte att det behövs ett tillkännagivande om detta. Motion Sf247 avstyrks därmed. Utskottet anser att det är viktigt med allsidiga konsekvensanalyser av lagförslag. Regler om sådana analyser av kostnader, samhällsekonomiska konsekvenser och sysselsättning m.m. finns i kommittéförordningen. Utskottet anser inte att det nu finns anledning att generellt skärpa kraven på sådana analyser. Därmed avstyrks motion Sf279. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden om bl.a. delat barnbidrag och förlängt barnbidrag. Jämför reservationerna 29 (S, MP, SD), 30 (S) och 31 (SD). De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Allmänt barnbidrag lämnas med . Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet och för det fjärde barnet. För varje ytterligare barn är tillägget . En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt till allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad har den förälder som anmäls som bidragsmottagare rätt att få bidraget. Anmälan ska göras till av föräldrarna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs har modern rätt till bidraget. Är bägge föräldrarna av samma kön betalas bidraget ut till den äldsta av föräldrarna. Är den bidragsberättigade föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller någon annan orsak för förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att ta emot bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans men barnet varaktigt är bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boende) kan rätten till barnbidraget, efter anmälan av båda föräldrarna, delas så att bidraget utbetalas med hälften till vardera föräldern. De allmänna barnbidragen syftar till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard. Barnbidraget är ett ge-nerellt stöd och lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Antalet födda barn har ökat . föddes det ca 112 000 barn, vilket är det högsta antalet som har noterats . Antalet barn som passerar 16-årsgränsen och faller ut ur barnbidragssystemet är dock fler än antalet födda, enligt befolkningsprognosen . Med anledning av det ökade födelsetalet ökar det totala antalet barn i barnbidragssystemet . beräknas antalet barn som faller ur systemet med anledning av att de fyller att minska. Det totala antalet bidragsberättigade barn och ungdomar beräknas därför öka . Detta innebär, sammantaget med höjningen av flerbarnstillägget, att kostnaden för anslaget kommer att öka. Regeringen föreslår att för till anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag anvisar ett ramanslag på . Motion med anslagseffekt 2011 I motion Sf373 av och (SD) begärs i denna del att till anslaget 1:1 anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit. Utgiftsminskningen avser minskade utbetalningar av barnbidrag på grund av minskad invandring. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf362 av m.fl. (S) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om barnbidraget. Motionärerna framhåller att barnbidraget bidrar till en positiv fördelning utan att skapa negativa marginaleffekter. Bidraget syftar till ekonomisk utjämning och ökad ekonomisk trygghet för barnfamiljer, vilket är vad den generella välfärdsmodellen bygger på. Det är viktigt att fortsätta att hävda barnbidragets värde. I tre motioner begärs tillkännagivanden om att barnbidraget ska delas mellan föräldrarna. Således begärs detta i motionerna Sf362 av m.fl. (S) yrkande 8, Sf265 av (M) och Sf331 av (M). Bland annat anförs att lagar och regler ska vara könsneutrala och inte diskriminera någon på grund av kön. Ett delat barnbidrag skickar även en positiv signal om att båda föräldrarna är lika viktiga när det gäller ansvaret för barnet. (S) begär i motion Sf296 ett tillkännagivande om en översyn av barnbidrags- och studiebidragssystemen. Motionären anför att om den som studerar på gymnasiet avbryter sina studier upphör studiebidraget. Något barnbidrag utbetalas inte heller, vilket är orättvist. I motion Sf242 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att skapa en ny benämning för förmånen förlängt barnbidrag. Motionären anser att det är fel att kalla stödet till exempelvis elever i gymnasiesärskola för förlängt barnbidrag, särskilt efter det att eleven fyllt . Bidraget kan i stället benämnas särskilt studiebidrag eller utbildningsstöd. Även (M) begär i motion Sf267 ett tillkännagivande om en förändrad benämning på bidraget till gymnasiesärskolans elever. Motionären anser att den nuvarande benämningen förlängt barnbidrag är missvisande och kan upplevas som kränkande av dessa elever. Benämningen ska inte innehålla ordet barn. Anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag Utskottet kan inte ställa sig bakom den besparing i anslaget som anvisas i motion Sf373. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:1. Motion Sf373 i denna del avstyrks därmed. Utskottet anser att barnbidraget, som är ett generellt stöd, är viktigt för att bidra till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard. De allmänna barnbidragen utgör en i svensk familjepolitik. Enligt utskottet är det nuvarande barnbidragssystemet väl fungerande. Utformningen gör det lätt att överblicka. Det har en hög legitimitet och uppfattas som rättvist. Administrationskostnaden är låg och risken för felaktigt utnyttjande liten. Ett viktigt syfte med barnbidraget är ekonomisk utjämning och ökad ekonomisk trygghet för barnfamiljer när försörjningsbördan är som allra störst. Bidraget bidrar till en positiv fördelning utan att skapa negativa marginaleffekter, och det har ett starkt fäste i den svenska välfärdsmodellen. Motion Sf362 yrkande 7 är med det anförda att anse som tillgodosedd och avstyrks. Tre motionsyrkanden har framställts om att barnbidraget som huvudregel ska delas mellan föräldrarna vid gemensam vårdnad. I detta sammanhang vill utskottet hänvisa till att avslog ett förslag om att barnbidraget skulle kunna delas vid växelvis boende om föräldrarna inte var överens om detta (prop. 2005/06:20, bet. 2005/06:SfU7, rskr. 2005/06:164). Som motivering till beslutet angavs att delat barnbidrag vid växelvis boende efter anmälan av endast en förälder kunde leda till fler konflikter och tvister och låsa föräldrarna vid en uppgörelse om växelvis boende utan hänsyn till barnets skiftande behov under uppväxten. Förslaget riskerade således att frambringa boendelösningar som inte var till barnets bästa. Det fanns en uppenbar risk att fler skulle motsätta sig växelvis boende på grund av risken att bli av med barnbidraget eller att fler önskade växelvis boende för att få halva barnbidraget och slippa underhållsskyldighet. En möjlighet att dela barnbidraget vid växelvis boende efter anmälan av endast en förälder torde förutsätta att även de stora kostnaderna för ett barn, framför allt för barnomsorgen, kunde delas. har, i enlighet med en reservation i det sistnämnda betänkandet, gjort ett tillkännagivande till regeringen om att det finns behov av en samlad utredning om hur bidragsregler påverkar barn till särlevande föräldrar. Barn till separerade föräldrar är ofta socialt och ekonomiskt utsatta. En utredning av dessa barns villkor ska se till hela försörjningsbilden och även beakta hur stora kostnader fördelas mellan föräldrarna. Utskottet noterar att utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (dir. 2009:56) ska granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn påverkar och stöder en fungerande försörjning och omsorg om barnet när föräldrarna inte lever tillsammans. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att den nu nämnda utredningen bör avvaktas. Motionerna Sf265, Sf331 och Sf362 yrkande 8 avstyrks därmed. Barn som när de fyllt fortfarande deltar i grundskoleutbildning har rätt till förlängt barnbidrag. Bidraget är en fortsättning på barnbidraget och utgår med samma belopp, . Rätten till förlängt barnbidrag gäller även elever i särskolan, specialskolan och andra skolformer för barn med funktionshinder. Bidraget betalas ut t.o.m. den månad eleven slutför utbildningen eller avbryter studierna. Den som studerar heltid på gymnasiet, komvux eller en folkhögskola får studiehjälp från . Studiehjälpen består av studiebidrag (), extra tillägg för behövande familjer och inackorderingstillägg. Rätt till studiehjälp föreligger fr.o.m. kvartalet efter att eleven har fyllt t.o.m. vårterminen det år eleven fyller 20. Utredningen om en översyn av aktivitetsersättning har i sitt betänkande SOU 2008:102 Brist på brådska en översyn av aktivitetsersättningen föreslagit att alla ungdomar som har en funktionsnedsättning och som studerar på gymnasienivå ska få studiehjälp. Förslaget innebär således att de som studerar vid gymnasiesärskolan föreslås få studiehjälp i stället för förlängt barnbidrag t.o.m. vårterminen det år eleverna fyller 20. För elever vid gymnasiesärskolor som inte slutfört studierna kan en möjlighet vara att införa en särskild studiehjälp. Regeringens beredning av förslaget bör avvaktas. Med det anförda kan motionerna Sf242 och Sf267 anses tillgodosedda och avstyrks därmed. Barnbidrag betalas ut t.o.m. det kvartal barnet fyller . Syftet med studiehjälpen och det förlängda barnbidraget är att vara ett fortsatt ekonomiskt stöd under tid då studier bedrivs. Samhället har, enligt utskottets mening, inte anledning att ge ett sådant ekonomiskt stöd under tid då barnet inte bedriver studier. Utskottet avstyrker därför motion Sf296. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om dels rätt för en arbetslös person till tillfällig föräldrapenning i vissa fall, dels rätt för en förälder till tillfällig föräldrapenning när ett barn har avlidit, dels ändring i föräldraledighetslagen. bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden om bl.a. kontaktdagar, föräldrapenning , intyg för tillfällig föräldrapenning och höjt grundbelopp. Jämför reservationerna 32 (S), 33 (S, MP), 34 (MP), 35 (V), 36 (S, MP), 37 (S, MP), 38 (MP) och 39 (SD). Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, nedan benämnd föräldrapenning, och tillfällig föräldrapenning samt havandeskapspenning som i vissa fall kan betalas ut till blivande mödrar. Föräldrapenning betalas ut med totalt i anslutning till barns födelse eller adoption. Av de betalas föräldrapenning ut med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst per dag (grundnivån). Resterande ersätts lika för alla enligt den s.k. lägstanivån som även den är per dag. För barn som är födda eller adopterade före är dock lägstanivån per dag. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp (de s.k. mamma- och pappamånaderna). En förälder som är ensam vårdnadshavare har rätt till alla föräldrapenningdagar. För rätt till föräldrapenning motsvarande sjukpenning finns ett särskilt krav. Föräldern ska under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen ha varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån. Är villkoret inte uppfyllt utgår ersättning enligt grundnivån. Vid flerbarnsfödsel betalas föräldrapenning ut för varje barn utöver det första barnet. För det andra barnet utbetalas enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra betalas föräldrapenning ut med belopp motsvarande förälderns sjukpenning för samtliga tillkommande dagar, dock lägst med belopp enligt grundnivån. höjdes inkomsttaket för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning från 7,5 till 10 prisbasbelopp. sänktes taket tillbaka till 7,5 prisbasbelopp för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Inkomsttaket för föräldrapenning i samband med barns födelse är således även fortsättningsvis 10 prisbasbelopp. I avvaktan på ett regelsystem som baseras på historiska inkomster multipliceras SGI med faktorn 0,97 vid beräkning av dagersättningar, bl.a. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Föräldrapenning betalas ut av SGI multiplicerad med 0,97, och den kalenderdagsberäknas, dvs. delas med 365. Föräldrapenningen kan utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels och en åttondels förmån. Tillfällig föräldrapenning betalas till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn som är och i vissa fall även vid vård av barn över denna ålder. Tillfällig föräldrapenning kan även betalas ut när barnets ordinarie vårdare är sjuk, när en förälder behöver följa med barnet till en barnavårdscentral m.m. samt till en av föräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när den andra föräldern besöker läkare med ett annat barn. För barn som är yngre än kan tillfällig föräldrapenning endast betalas ut om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad eller i vissa speciella situationer, exempelvis om barnet är inlagt på sjukhus. För rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn finns, fr.o.m. , en skyldighet för en förälder att i vissa situationer styrka att barnet har varit frånvarande från den förskola, den pedagogiska omsorg, det fritidshem eller den skola där barnet normalt vistas. Barnets frånvaro ska styrkas med ett intyg eller på annat sätt. Intyget ska skrivas under av behörig personal i den verksamhet där barnet normalt vistas. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut per barn och år, varav vid en ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. Till föräldrar som har ett allvarligt sjukt barn som är kan dock tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett obegränsat antal dagar. Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under högst tio s.k. pappadagar i samband med ett barns födelse. Vid adoption och när två personer har utsetts att gemensamt utöva vårdnad om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de särskilda vårdnadshavarna. Föräldrar till barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, har rätt till tillfällig föräldrapenning i form av per barn och år från barnets födelse till dess att barnet fyller för besök i barnets skola eller fritidshem.