bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. De kostnader som inte finansieras genom avgifter ska finansieras från detta anslag. För att bidra till kostnader som bedöms uppstå inom sameskolan som en följd av regeringens proposition Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) och den utökning av undervisningstiden i matematik som regeringen avser att låta undersöka beräknas en ökning av anslaget med 2012, 2013 och . Anslaget föreslås också öka med 2011 och beräknas öka med som en konsekvens av att skollagen (2010:800), som börjar tillämpas , innebär en förstärkning av elevhälsan och innehåller bestämmelser om tillgång till skolbibliotek. Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en minskning med för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. bemyndigar regeringen att för detta anslag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . avslår ett motionsyrkande om annat anslagsbelopp. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Anslaget används för att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ur anslaget bekostas främst insatser som vidtas för att stödja och stimulera kommunernas verksamhetsutveckling inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Stödet avser även verksamhet med annan än huvudman. Anslaget används även för administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag och särskilda satsningar, för vissa utredningar inom skolområdet samt för bidrag till vissa organisationer. Medel på anslaget ska bl.a. användas till statlig rektorsutbildning, försöksverksamhet med lärlingsutbildning och handledarutbildning kopplat till lärlingsutbildningen. Även insatser för att genomföra de senaste årens reformer inom förskola, fritidshem, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer samt insatser inom matematik, naturvetenskap och teknik liksom deltagande i internationella studier finansieras genom anslaget. För att stimulera lärlingsutbildning i den reformerade gymnasieskolan föreslås att tillförs anslaget . Ytterligare medel beräknas tillföras anslaget för detta ändamål . beräknas utgifterna för ändamålet uppgå till , till och till . Enligt förslaget ska anslaget ökas med för att stödja och stimulera entreprenörskap i skolan. För en fortsatt satsning på åtgärdsprogrammet mot mobbning föreslås anslaget öka med 2011 och beräknas öka med samma belopp 20122014. Anslaget föreslås vidare öka med 2011 för en förlängd satsning på sommarskola. En försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan har aviserats. Anslaget ska tillföras för ändamålet 2011. Utgifterna för försöksverksamheten beräknas öka och uppgå till 2012, till 2013 och till 2014. För att finansiera införandet av betyg från årskurs 6 föreslås anslaget öka med 2011. Anslaget föreslås också öka med för införandet av fler nationella prov . För att finansiera ändringar med anledning av regeringens proposition Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) föreslås anslaget minska med sammanlagt 2011. Genom omfördelning tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, utgiftsområde 25, för införandet av ämnet teknik i särskolan . Med anledning av de skärpta kraven på elevhälsan i den nya skollagen tillförs vidare samma anslag 2011. För samma ändamål tillförs anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten och anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen medel från förevarande anslag med respektive 2011. Vidare tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, utgiftsområde 25, 2011 för att finansiera införandet av utvecklingssamtal i gymnasiesärskolan. Regeringen aviserar också ytterligare satsningar under anslaget . För att finansiera en bonus till skolor i utsatta områden beräknas anslaget öka med 20122014. Dessutom ska anslaget utökas med ytterligare 2012 för att finansiera en förlängd satsning på matematik, naturvetenskap och teknik. För att finansiera en satsning på elevhälsa ska anslaget vidare utökas med 2012 och med 2013. behöver sluta ekonomiska avtal inom ramen för sitt utvecklingsarbete. För att möjliggöra för myndigheten att göra framtida ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 1:5 Utveckling av skolväsende och annan pedagogisk verksamhet, ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122013. Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (1,) för pris- och löneomräkning. Socialdemokraterna, och anför i en gemensam motion, 2009/10:Ub426 yrkande 1 i denna del, att anslaget bör sänkas med . Partiernas uppfattning är att betyg ska ges från årskurs 7. Därför avvisas regeringens medel till betyg från årskurs 6, . Partierna avvisar också regeringens medel till entreprenörskap i utbildningen, . Sammantaget minskas således anslaget med 2011. I samma motions yrkande 2 i denna del understryker Socialdemokraterna, och att de önskar höjd kvalitet i skolan. Motionärerna vill se en likvärdig skola som sätter varje elevs möjlighet att nå kunskapsmålen i centrum och stimulerar till kreativitet och ansvarstagande. Då behövs mindre klasser och fler lärare och andra specialister i skolan. I motionen framförs också att motionärerna vill investera i ett kvalitetsprogram för skolan, med ambitionen att lärartätheten ska öka till 9 lärare per 100 elever. ska ligga bland topp tio i Pisaundersökning inom matematik, läsförståelse och naturvetenskap 2015. I motionen framförs också behovet av ett nationellt initiativ för att motverka mobbning och annan kränkande behandling i skolan, behoven av att förbättra modersmålsundervisningen och att satsa på elevhälsa och genomföra ett skolkökslyft. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande. Utskottet avstyrker därmed motion 2009/10:Ub426 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 i denna del. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att tidigare betyg, tillsammans med utvecklingssamtal, en skriftlig individuell utvecklingsplan med omdömen och annan muntlig och skriftlig information, bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och därmed också möjligheten att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd. Regeringen tog 2009 fram en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. har bl.a. fått i uppdrag att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel och verksamhetsstöd. Utskottet konstaterar att regeringen vill fortsätta arbetet med entreprenörskapsstrategin och öka verksamhetsstödet till organisationer som framgångsrikt arbetar med entreprenörskap i skolan. I budgetpropositionen avsätts därför för arbetet med strategin och för verksamhetsstöd och samma summa avsätts för 20122014. står inför en skarp global konkurrens om jobb och investeringar. behöver därför ett bättre företagsklimat, fler företagare och större utrymme för entreprenörer. Utskottet menar att entreprenörskapsstrategin är angelägen och inte bara handlar om att starta företag utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Nyfikenhet och kreativitet är egenskaper som alla människor har nytta av och som eleverna behöver för att klara sitt skolarbete. 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet. bemyndigar regeringen att för detta anslag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används huvudsakligen för att finansiera särskilda insatser på skolområdet samt särskilt utbildningsstöd. Särskilda insatser omfattar bl.a. särskild undervisning på sjukhus m.m. samt bidrag till kommuner för samordnande regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder eller andra särskilda behov i grundskola och gymnasieskola och elever i särskola med flera funktionshinder enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Särskilt utbildningsstöd lämnas till svårt rörelsehindrade personer som studerar vid universitet, högskola eller folkhögskola. Statligt bidrag får även lämnas för sådant stöd som erbjuds personer med andra funktionshinder som studerar vid folkhögskola och till personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som studerar vid universitet och högskola. Från anslaget fördelas även medel som bidrag till kommuner för riksrekryterande gymnasieutbildning för bl.a. rörelsehindrade, döva och hörselskadade elever. Den huvudsakliga faktorn som styr anslaget är antalet elever. Riksgymnasieverksamheten i kommun för döva och hörselskadade omfattade 459 elever i gymnasieskolan och 45 elever i gymnasiesärskolan . Elevantalet har ökat kraftigt från föregående år. Anslaget föreslås därför öka med . Finansieringen sker genom att anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. minskas med motsvarande belopp. För elever med svåra rörelsehinder anordnas Rh-anpassad gymnasieutbildning enligt 5 kap. 7 § skollagen (1985:1100) i samt i , och kommuner. 154 elever omfattades /10 av denna verksamhet. Anslaget omfattade tidigare även s.k. särskilt utbildningsstöd till personer med vissa funktionsnedsättningar som studerar vid universitet, högskola eller folkhögskola. Regeringen föreslår att statens utgifter för det särskilda utbildningsstödet flyttas till anslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet, m.m. och att anslaget 1:6 därmed uteslutande ska röra insatser inom barn- och ungdomsutbildning. Regeringen föreslås bemyndigas att för ramanslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet besluta om kommande utgifter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (4,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslagen. 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 3 , för under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Anslaget finansierar statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa i förskola, fritidshem och viss annan pedagogisk verksamhet. Under anslaget finansieras även det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder som ska lämnas till de kommuner som tillämpar maxtaxa. Dessutom bekostas kostnader för arbete med administration av rekvisition från kommunerna samt uppföljning av reformens olika delar under anslaget. Regeringen bedömer att alla kommuner kommer att tillämpa systemet med maxtaxa. Regeringen har beräknat anslaget till 3 . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidraget används till särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar, bidrag till riksinternatskolor, statsbidrag till kommuner med s.k. IB-utbildning, statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i , ersättning till kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, statsbidrag till utbildning för barn till beskickningsmedlemmar m.m. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. Från anslaget utbetalas även bidrag till en kommun för elever från annat nordiskt land som studerar i med stöd av överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Ersättningen avser det överskjutande antalet elever som kommunen tagit emot i förhållande till det antal elever som genomgått utbildning i annat nordiskt land. lämnades bidrag för 346 nordiska elever, och var antalet nordiska elever 335. Antalet nordiska elever, för vilka ersättning utgår har successivt ökat något. Motsvarande siffror för respektive var 315 och 299. lämnas statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i enligt förordningen (2007:81) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . För /10 utbetalades sammanlagt för 346 elever och 337 elever . Regeringen föreslår att anslaget tillförs för att finansiera ett utökat statsbidrag för dansarutbildning. Motsvarande belopp förs från anslaget 1:2 . Mot bakgrund av de ökade elevtalen inom riksgymnasieverksamheten i kommun för döva och hörselskadade elever föreslås att förs från anslaget till anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet . Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (4,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet. Enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar lämnas statsbidrag för svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola. Bestämmelsen syftar till att ge utlandssvenska barn och ungdomar utbildning som motsvarar förskoleklass, grundskola och gymnasieskola eller undervisning i svenska och om , om de går i en utländsk skola. För att bidrag ska betalas ut för eleven måste en av vårdnadshavarna vistas i utlandet på grund av verksamhet som bedöms väsentlig för det svenska samhället. Under anslaget finansieras också bl.a. lönekostnader för nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Anslaget är beroende av elevutvecklingen. /10 fanns det 23 svenska utlandsskolor som bedrev undervisning på grundskolenivå. Vid 19 av dessa bedrevs undervisning i förskoleklass och vid 6 skolor även undervisning på gymnasienivå. Antalet elever vid de internationella skolorna har ökat som andelen statsbidragsberättigade elever minskat. Totalt deltog 1 413 elever i undervisningen. Året innan deltog 1 427 elever i utbildningen. 136 elever deltog i kompletterande svensk undervisning. Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (4,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 1 , för under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. bemyndigar regeringen att för detta anslag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Medel under anslaget används för att finansiera insatser för att stärka lärares, förskolepersonals, rektorers och förskolechefers möjlighet till fortbildning. Medlen ska användas till sådan fortbildning som genomförs på uppdrag av i enlighet med regeringens uppdrag till myndigheten (U2007/3168/S, U2007/6066/G, 2007/6310/G, U2007/7558/SV och U2009/2216/S). Medlen ska även användas till statsbidrag enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt förordningen (2009:280) om statsbidrag för fortbildning av personal inom förskolan. Statsbidraget som betalas ut är ersättning för lönekostnader så att behöriga lärare kan studera och behålla av sin lön. Anslaget bekostar även kostnader för administration samt uppföljning av fortbildningsinsatserna. För att stärka lärares möjligheter till kvalificerad fortbildning inleddes en omfattande och långsiktig satsning på akademisk fortbildning för lärare, det s.k. Lärarlyftet. Syftet med fortbildningen är att stärka lärarnas kompetens för att därigenom öka elevernas måluppfyllelse. Fokus ska ligga på att stärka lärarnas ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens, men också på annan relevant fortbildning som främjar elevernas måluppfyllelse. I regeringens budgetproposition bedöms att effekten av de skärpta behörighetskraven för lärarna i den nya skollagen kan bli successiv och långdragen. Därför införs Lärarlyftet II, som syftar till att alla elever ska få sin undervisning av behöriga lärare, dvs. lärare som har såväl goda ämneskunskaper som god ämnesdidaktisk kompetens för den nivå och i det ämne läraren undervisar. Satsningen riktar sig enbart till lärare med lärarexamen som är anställda utan tidsbegränsning. För att vara berättigad att delta i Lärarlyftet II ska läraren undervisa i ämnet eller enligt planen undervisa i ämnet utan att ännu ha rätt utbildning för detta. Lärarlyftet II planeras pågå 20122014 och anslaget ska tillföras 2012, 2013 och 2014. En satsning på fortbildning för förskolepersonal inleddes och pågår och omfattar . Syftet är att utveckla barnskötares och förskolelärares kunskaper för att kunna stärka och fördjupa den pedagogiska kompetensen. Detta menar regeringen bidrar till stärkt likvärdighet i förskolan. Regeringen anför att rektorer behöver ytterligare kompetensutveckling, utöver den befattningsutbildning som genomförts, med särskild fördjupning i pedagogiskt ledarskap. För att finansiera det s.k. Rektorslyftet föreslås anslaget utökas med . För att ge möjlighet att teckna fleråriga avtal med lärosäten om uppdragsutbildning samt lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag föreslås att regeringen bemyndigas att , under anslaget, besluta om kommande utgifter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen har beräknat anslaget till 1 . Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslagen. 1:11 Förstärkning av basfärdigheter Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:11 Förstärkning av basfärdigheter. Ett nytt statsbidrag infördes fr.o.m. . Anslaget används för att stärka skolhuvudmännens arbete med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Fördelningen av medel till huvudmännen styrs av elevantalet i årskurs 13 samt andelen elever som saknar godkända betyg i något av ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 9. Under anslaget bekostas även kostnader för arbete med administration, information och uppföljning med anledning av bidraget. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis finns ett stort behov av att stärka skolhuvudmännens arbete med basfärdigheter. Satsningen ska enligt förslaget förlängas till 2012 då föreslås avsättas för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för . Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (0,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. En sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag finns i bilaga 2 till detta betänkande. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag och bemyndiganden till myndigheter och stöd inom området vuxenutbildning (anslag 1:1216) samt motionsyrkanden i anslutning till dessa förslag. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. /09 deltog ca 171 900 personer i behörighetsgivande utbildningar inom vuxenutbildning (komvux). Andelen elever motsvarar av befolkningen i åldersgruppen . Föregående läsår var andelen . Den totala kostnaden för vuxenutbildning uppgick till 3 . Det innebär en ökning med jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till för gymnasial vuxenutbildning och till för grundläggande vuxenutbildning. Kostnaden per heltidsstuderande har därmed minskat med för gymnasial vuxenutbildning, medan kostnaden har ökat med för grundläggande vuxenutbildning sedan föregående år. fanns ungefär 42 000 studerande inom kvalificerad yrkesutbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Antalet studerande har ökat med drygt 2 000 personer , en ökning . Kostnaden för utbildningen inom uppgick till 1 . Myndigheten för redovisade 23 150 årsstudieplatser , vilket är en ökning med ca 1 800 studieplatser sedan föregående år. Dessa årsstudieplatser avser såväl yrkeshögskoleutbildningar som kvalificerade yrkesutbildningar. Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2009 var , vilket är i det närmaste oförändrat jämfört med motsvarande kostnad 2008. fanns yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå i alla län utom . Den genomsnittliga åldern inom yrkesutbildningen var för kvinnor och för män . Av undersökning 2009 framgår att av dem som examinerats hade arbete året efter avslutad utbildning. Det är en minskning med och kan enligt myndigheten förklaras av att de som examinerades kom ut på arbetsmarknaden under en lågkonjunktur. Av dem som examinerades angav cirka nio av tio att deras arbete helt eller delvis motsvarade den utbildning som de genomgått. Påbyggnadsutbildningar inom komvux syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar för utveckling inom ett yrke eller som leder till ett nytt. Totalt nyttjades 1 523 utbildningsplatser avseende 23 olika påbyggnadsutbildningar. Flest studerande, , fanns på yrkesförarutbildningarna godstransporter och busstransporter. Kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov inom skiftande områden, t.ex. konst, dans, teater, hantverk och flyg. Utbildningarna är ofta avgiftsbelagda. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de ordnas inte av stat, kommun eller landsting. Staten ger olika typer av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde bedöms. Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till . Totalt studerade 5 206 personer på kompletterande utbildningar . De studerande gick på sammantaget 244 olika utbildningar hos olika enskilda huvudmän. Antalet utbildningsanordnare i svenskundervisning för invandrare (sfi) var 294 /09. Totalt 249 kommuner anordnade sfi i egen regi, vilket är 7 färre än läsåret . Utöver de kommunala anordnarna fick studieförbund och folkhögskolor i uppdrag att anordna sfi och 37 utbildningar anordnades på entreprenad. I många kommuner är sfi en liten verksamhet. Antalet kommuner med färre än 25 elever var 8 /09. Kommunernas kostnad för sfi uppgick till 1 2009. En ökning av kostnaden med jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande deltagare var , vilket innebär en minskning med jämfört med . /09 deltog totalt 84 333 elever i sfi, vilket var 10 305 fler elever än läsåret innan. Av eleverna var drygt 36 100 nybörjare i sfi. Antalet nybörjare i sfi 2008/09 var det högsta /94 då antalet nybörjare var ca 36 700. Antalet studerande i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) uppgick till 4 868 personer, vilket var ett i det närmaste oförändrat antal jämfört med föregående läsår. Den totala kommunala kostnaden för särvux uppgick till . Det är en ökning med jämfört med . 1:12 Bidrag till vissa studier Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:12 Bidrag till vissa studier.