bet · GY01FiU2 · 2010-12-14 00:00:00 — 2010/11:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning behandlar utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1). tillstyrker regeringens och propositionens förslag till fördelning av utgifter på anslag inom utgiftsområde 2. Det innebär att utgifterna inom området hamnar på en nivå på ca 2011. Utöver regeringens förslag till anslag inkluderar nivån även styrelses förslag till anslag för . Utskottet godkänner också regeringens förslag att ska delta i kapitalhöjningarna i Europeiska () och Nordiska investeringsbanken (NIB). Både och fyller viktiga funktioner i ekonomiska närområde, anser utskottet. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till investeringsplaner och låneramar för och . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till kredit på räntekonto i för Kammarkollegiet och . Utskottet godkänner även förslagen att Sjunde AP-fonden och ska få ta upp lån i . Utskottet godkänner regeringens förslag att ska kunna utforma sin organisation utan att beakta tidigare riktlinjer om lokala bolag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avgifterna till de planerade tillsynsmyndigheterna i ska finansieras över () ramanslag. Utskottet anser dock att avgifterna bör tas upp under ett eget anslag, detta för att förbättra kontrollen och genomlysningen av avgifterna och avgiftsutvecklingen. Utskottet utgår därför ifrån att regeringen i budgetpropositionen under utgiftsområde 2 föreslår ett nytt anslag för avgifterna till de europeiska tillsynsmyndigheterna. avstyrker motionsförslag om delvis andra anslagsnivåer. Detsamma gäller motionsförslag om . I betänkandet finns ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen 2011 inom utgiftsområde 2 anvisar anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkterna 13 och 15 samt avslår motion 2010/11:Fi264 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1 och 2. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 1. Bemyndigande för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 2. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 3. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 6. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 14. godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20112013 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 12 i för investeringar i fastigheter. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkterna 4 och 5. godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för 20112013 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån intill 9 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkterna 7 och 8. bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp på , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp på . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 9. godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska () och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkt 10. Kapitalhöjning och ändring av stadgarna i Nordiska investeringsbanken godkänner dels att medverkar i kapitalhöjningen i Nordiska investeringsbanken (NIB), dels att de stadgar i NIB som innebär att kapitalstocken ökar i enlighet med kapitalhöjningen ändras och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till NIB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om högst 1 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 12. godkänner regeringens förslag att Akademiska Hus kan inrättas utan beaktande av vad som anges om lokala bolag i tidigare riktlinjer. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 1 och avslår motion 2010/11:Fi250 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). fastställde utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 2 ska fördelas inom den fastställda ramen. I betänkandet behandlas även de delar av utgiftsområdet som är avgiftsfinansierade och andra förslag som rör utgiftsområdet. Vidare behandlas förslag till kapitalhöjningar i Europeiska () och Nordiska investeringsbanken (NIB). Förslagen som behandlas redovisas i bilaga 1. I tabell 3 redovisas regeringens och oppositionens förslag till anslag inom utgiftsområdet. I bilaga 2 redovisas utskottets förslag till anslag inom utgiftsområdet. Mål och resultat för utgiftsområde 2 Utskottet ser mycket allvarligt på kvalitetsbristerna i SCB:s ekonomiska statistik. Utskottet utgår ifrån att SCB vidtar kraftåtgärder för att förbättra den statistiska kvaliteten och att regeringen mycket tätt följer SCB:s kvalitetsarbete. I utgiftsområdet ingår statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor, offentlig upphandling, statistik, prognos- och uppföljningsfrågor, fastighetsförvaltning, tillsyn och finans- och skuldförvaltning. Vidare ingår kreditgivningen till andra stater och normgivning i redovisningsfrågor. Nytt är att Sjunde AP-fondens kreditbehov och kapitalhöjningar i vissa finansiella institutioner behandlas under utgiftsområdet. Utgiftsområdet omfattar ett femtontal förvaltningsmyndigheter under regeringen samt som är en myndighet under . I detta avsnitt behandlas de övergripande målen för utgiftsområdet samt mål och resultat för några av delområdena i utgiftsområdet. Dessutom behandlas mål och resultat för . Det finns två övergripande mål för utgiftsområdet. Det ena gäller förvaltningspolitiken och det andra det finansiella systemet. Målet för förvaltningspolitiken beslutades av och lyder som följer: Målet är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv samt har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Målet för det finansiella systemet beslutades av i anslutning till behandlingen av budgetpropositionen . Enligt målet gäller följande: Det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. Reglering och tillsyn ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Tillsynen ska bedrivas effektivt. Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Kostnaderna för statsskulden ska långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Regeringen konstaterar att turbulensen på de finansiella marknaderna fortsatt att prägla verksamheten inom utgiftsområdet. Bland annat har det bankgarantiprogram som infördes förlängts, och arbete pågår med att ytterligare förbättra insättningsgarantin genom bl.a. förbättrad information, regler för snabbare utbetalning samt höjd beloppsgräns. De olika stödprogrammen på det finansiella området bör enligt regeringen fasas ut när situationen tillåter. Utfasningen bör ske gradvis och i samråd med andra EU-länder enligt de principer om avveckling av stödåtgärder som antogs av . Regeringens fortsatta ambitioner inom finansmarknadsområdet omfattar bl.a. följande delar: Regeringen ska aktivt delta i det arbete som pågår på internationell nivå och EU-nivå för att minska risken för nya finansiella kriser. Det handlar bl.a. om de tre nya EU-organen för att stärka den finansiella tillsynen, de nya reglerna för högre kapitalkrav och strängare likviditetsregler för bankerna för att öka deras motståndskraft vid finansiell oro samt EU:s arbete med en stabilitetsfond och insättningsgaranti. Vidare handlar det om arbetet med att förbättra ramverket för krishantering i EU och i de enskilda medlemsländerna. Regeringen anger också att man avser att tillsätta en kommitté som ska göra en översyn av det svenska regelverket för hantering av finansiella kriser, bl.a. mot bakgrund av de lärdomar som kan dras av utvecklingen och hanteringen av den senaste finanskrisen. Kommittén ska också få till uppgift att se till att det svenska regelverket blir förenligt med det arbete som pågår inom EU, () och G20-gruppen. Regeringen ska också aktivt delta i arbetet med EU:s åtgärder på värdepappersområdet för att bl.a. öka genomlysningen, förbättra tillsynen, mildra systemriskerna och stärka investerarskyddet. Regelverket för försäkringsföretag ska reformeras i tre steg. Ytterligare resurser ska läggas på att stärka konsumenternas kunskap om de finansiella marknaderna och finansiella instrument. Regeringen ska också fortsätta att aktivt delta i och driva det internationella samarbetet för att motverka att de finansiella systemen utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Krisberedskapen inom betalningssystemet ska förbättras. En utredare har fått i uppdrag att klargöra hur statens förmåga att hantera allvarliga kriser i betalningssystemet kan stärkas. ska stärkas och effektiviseras. Som framgår ovan ändrades målet för den statliga förvaltningspolitiken . Det tidigare målet var att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter rättssäkert och effektivt till nytta för medborgare, näringsliv och beslutsfattare. Resultatredovisningen i budgetpropositionen utgår från detta äldre mål. Regeringen har och första hälften av 2010 genomfört och påbörjat en rad organisationsförändringar för att stärka och effektivisera förvaltningen. från till minskade antalet statliga myndigheter med 20. Bakom siffran döljer sig en avveckling av 41 myndigheter och ett bildande av 21 nya myndigheter. Ytterligare information om statsförvaltningens organisations- och strukturutveckling lämnas i en bilaga till budgetpropositionen under utgiftsområde 2. I propositionen lämnar regeringen information om pågående förvaltningspolitiska åtgärder. Ett viktigt område är utvecklingen av den s.k. e-förvaltningen. Regeringen konstaterar att ett flertal internationella undersökningar visar att ligger mycket långt framme i e-förvaltningen. Enligt en undersökning av ligger och i topp när det gäller förvaltningens beredskap och tillgänglighet samt användningen av offentliga e-tjänster. tillsattes en delegation med uppgift att öka samordningen och koordineringen av e-förvaltningen. Delegationen lämnade ett första betänkande med förslag till en ny strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning samt till hur styrningen och finansieringen av utvecklingsarbetet kan förbättras. Dessutom föreslog delegationen ett antal olika utvecklingsprojekt. Ett andra betänkande kom där delegationen presenterar andra viktiga utvecklingsprojekt. Under det svenska ordförandeskapet i EU drev frågorna om e-förvaltningen i . Bland annat antogs en deklaration om gemensamma prioriteringar och mål i e-förvaltningen vid ministerkonferensen i . Deklarationen ska ligga till grund för en ny handlingsplan inom EU för perioden 20112015. Handlingsplanen ska enligt tidsplanen presenteras . ska en myndighet för samordning av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering inleda sin verksamhet. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att förbereda bildandet av myndigheten. Samordningen ska bl.a. resultera i att företag och medborgare ska kunna använda samma e-legitimation för alla olika tjänster i förvaltningen. Enligt regeringens handlingsplan för e-förvaltning ska hela inköpsprocessen i staten ske elektroniskt. Målet är att myndigheterna senast vid utgången av 2013 ska kunna hantera utgående beställningar av varor och tjänster elektroniskt. Målet för den offentliga upphandlingen är att den ska vara effektiv och rättssäker och ha till syfte att tillvarata konkurrens på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Den offentliga upphandlingen i omsätter av BNP, vilket motsvarar . En viktig del av verksamheten är olika former av upphandlingsstöd. Kammarkollegiet presenterade webbportalen där leverantörer och inköpare hittar information om offentlig upphandling. Regeringen anser att den nya webbportalen bör leda till bättre och effektivare upphandlingar och till att fler företag lämnar anbud. Kammarkollegiet ansvarar också för att ta fram en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem. En första rapport om det arbetet lämnades , och en vägledning för upphandling av primärvård och hemtjänst ska redovisas . redovisade Kammarkollegiet en kartläggning av marknaden för upphandlingssystem och kommersiella databaser för upphandlingsförfarandet. Syftet med kartläggningen är att redovisa hur olika systemstöd förhåller sig till varandra. trädde nya bestämmelser i kraft i lagen om offentlig upphandling () och lagen om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF). De nya bestämmelserna gäller bl.a. rättsmedel, inköpscentraler, konkurrenspräglad dialog, elektroniska auktioner och en målsättningsparagraf om miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv samt att se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik. Målet för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. I området ingår och samt en del nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Följande delmål har satts upp för de statliga arbetsgivarna: Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i staten ska öka på alla nivåer. Arbetsmiljön i staten ska vara god. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen konstaterar att utvecklingen av de olika delmålen är fortsatt positiv. Till exempel fortsätter löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten att minska, liksom sjukfrånvaron. Andelen kvinnor på ledande befattningar och anställda med utländsk bakgrund har ökat på alla nivåer, och löneutvecklingen fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. Regeringens mål att statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som tjänsteman ska bl.a. uppnås genom projektet offentligt etos. Projektet drivs av för utveckling i staten (). Projektet ska pågå och vänder sig framför allt till chefer i förvaltningen. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Kostnaderna för uppgiftslämnarna ska minska, och statistikproduktionen ska vara effektiv. Området omfattas av verksamhet. Regeringen bedömer att målen för verksamheten i flera avseenden har uppfyllts. Statistiken har i stor utsträckning använts som underlag för beslutsfattande, samhällsdebatt och forskning. Regeringen konstaterar dock att det och visat sig att det finns betydande kvalitetsbrister i bl.a. den ekonomiska statistiken. Regeringen anger att den ser allvarligt på bristerna och konstaterar att SCB:s tidigare åtgärder för att förbättra kvaliteten inte varit tillräckliga. Regeringen anser därför att SCB ska fortsätta det kvalitetsarbete som påbörjats och visa väsentliga förbättringar av statistikkvaliteten senast . SCB ska också löpande rapportera till regeringen om det pågående arbetet, och Statskontoret har fått i uppdrag att granska SCB:s förbättringsarbete. Målet för området är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Verksamheten inom området bedrivs av (), (), , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () och Expertgruppen för miljöstudier (EMS). Regeringen konstaterar att ESV:s verksamhet har resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Regeringen anser vidare att ESV:s breddning av underlaget för budgetprognoserna till att omfatta hela den offentliga sektorn har gett en högre prognoskvalitet. När det gäller KI konstaterar regeringen att KI:s prognosprecision ligger i nivå med genomsnittet för andra prognosmakare. KI har fördjupat analyserna i sina rapporter. Detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i ekonomisk-politiska frågor, anser regeringen. Vidare har genom sin verksamhet uppnått målen om ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I området ingår () samt (FortV). Fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt överskott, de s.k. bidragsfastigheterna, förvaltas av SFV. Enligt regeringen har avkastningskraven på verksamheterna uppfyllts. SFV och FortV har också uppfyllt de mål regeringen ställt upp, och mätningarna av kundernas uppfattningar om myndigheternas verksamhet visar på nöjda kunder. FortV måste dock förbättra nöjdheten hos vissa grupper av hyresgäster, enligt regeringen. Området omfattar () verksamhet och finansmarknadsforskning. FI:s verksamhet omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Det övergripande målet är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella området. De åtgärder som vidtas i detta syfte ska vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. Tillsyn är FI:s absolut största verksamhetsområde. använde FI av sina resurser till tillsyn, medan användes för regelgivning och för tillståndsprövning. Regeringen anser att FI på dessa områden bidragit till stabiliteten i det finansiella systemet och ökat förtroendet för den finansiella sektorn. FI har också bidragit till konsumentskyddet. Tillsynen har utvecklats och effektiviserats genom en ny metodik. Även tillståndsprövningen har effektiviserats, och handläggningstiderna har förkortats jämfört . Enligt regeringen har FI bl.a. till följd av finanskrisen fått ett vidgat uppdrag och en allt viktigare roll i den finansiella sektorn. Arbetet med att stärka regelverken för och tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna har intensifierats. Detta gäller inte minst arbetet på internationell nivå där kraven på att FI ska delta i arbetet inom såväl globala standardsättande organ som EU har ökat. Detta ställer stora krav på myndighetens kompetens och anpassningsförmåga. FI:s resurser stärktes i vårtilläggsbudgeten , och regeringen föreslår i budgetpropositionen att ett motsvarande belopp tillförs engångsvis . kommer regeringen att pröva FI:s resurser i ljuset av de effektiviseringar som FI då vidtagit. FI har fått ett särskilt uppdrag att redovisa hur arbetet med att effektivisera verksamheten bedrivs. I vårtilläggsbudgeten , anvisades på ett särskilt anslag för finansmarknadsforskning. Verket för innovationssystem () har fått i uppgift att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Syftet och målet med satsningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. En förutsättning för satsningen är att finansmarknadsbranschen bidrar med en betydande del av satsningen, samma nivå som staten. ska följa upp satsningen, och en första uppföljning kommer i verkets årsredovisning . Området omfattar (Riksgäldens) verksamhet. Riksgälden är statens internbank, och myndighetens uppdrag är att finansiera det som regering och riksdag beslutat. Vidare ställer Riksgälden ut garantier och ger lån efter beslut av regeringen och . har Riksgälden även fått ansvar för insättningsgarantin, investerarskyddet och hanteringen av det statliga stödet till banker och andra kreditinstitut. Till Riksgäldens uppgifter hör också att hantera och förvalta statsskulden utifrån regeringens riktlinjer. Målet för statsskuldsförvaltningen är att låna så billigt som möjligt utan att ta för stora risker. Enligt regeringen har Riksgälden levt upp till de krav som ställts inom givna ramar. Målen för internbanksverksamheten har nåtts. Insatser för att öka säkerheten i de statliga betalningarna har vidtagits, och kostnaderna per genomförd betalning har fortsatt att minska. Trots finansoron och konjunkturavmattningen har Riksgäldens verksamhet med garantier, krediter, insättningsgarantier och investerarskydd bedrivits i enlighet med målen. När det gäller det statliga stödet till kreditinstitut har Riksgälden utfört sitt uppdrag i enlighet med instruktionerna och på ett sådant sätt att det främjat stabiliteten i det finansiella systemet. Målet för de internationella finansiella organisationernas verksamhet är att främja en hållbar ekonomisk utveckling och bidra till finansiell stabilitet. Under området behandlas förslag till kapitalhöjning i Europeiska () och Nordiska investeringsbanken (NIB). Målet med kapitalhöjningarna är att institutionerna ska kunna bedriva sin verksamhet ändamålsenligt och effektivt inom sina mandat samt att bidra till att hantera effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen. Krediter till andra stater Målet för krediterna till andra stater är att genom internationellt samarbete mildra effekterna av den finansiella krisen i närområde och bidra till att motverka att en finansiell kris i en stat sprids till andra stater och därigenom skapar allvarliga problem i det finansiella systemet regionalt. Området behandlar krediter till och . beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till om högst . Krediten var ett tillägg till IMF:s stöd till och en del av de nordiska ländernas krediter till . Krediten undertecknades och uppgår till , motsvarande ca (enligt dagskurs). Bemyndigandet har således inte utnyttjats fullt ut. Ungefär hälften av beloppet har betalats ut. Regeringen konstaterar att stabiliseringen av den isländska ekonomin fortsatt under den senare delen av 2009 och . Ett villkor för den svenska krediten var bl.a. att skulle fullgöra sina internationella åtaganden, dvs. att skulle nå en överenskommelse med och om de s.k. Icesave-lånen. Regeringen konstaterar att det än så länge inte har slutits något avtal mellan länderna. Regeringen anger därför att ytterligare framsteg för att nå en överenskommelse om åtaganden enligt insättningsgarantidirektivet kommer att vara viktiga framöver.