bet · GY01MJU5 · 2010-11-22 00:00:00 — 2010/11:MJU5 Åtgärder för levande hav Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Åtgärder för levande hav Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav och 3 följdmotioner med 31 yrkanden. Därutöver behandlar utskottet 29 yrkanden från allmänna motionstiden . I skrivelsen redovisar regeringen det fortsatta åtgärdsarbetet för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . Fokus ligger på att uppfylla åtagandena i Helcoms aktionsplan för och att nå de miljökvalitetsmål som är av betydelse för havsmiljön. En central utgångspunkt är att arbetet med olika mål, processer och handlingsplaner som är styrande för havs- och vattenmiljöarbetet effektiviseras, samordnas och integreras. Regeringen framhåller att det krävs en större helhetssyn på vattenarbetet som sådant, varigenom havs- respektive övriga vattenfrågor bättre behöver samordnas och integreras, liksom att havsmiljöfrågorna tydligare behöver integreras i andra politikområden. I skrivelsen presenterar regeringen en svensk handlingsplan för det internationella havsmiljösamarbetet samt åtgärder för minskad övergödning, ett rent och giftfritt hav och bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess biologiska resurser. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, gällande regelverk, utskottets tidigare uttalanden och till det arbete som i övrigt pågår på området. I betänkandet finns 40 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett sammanhållet åtgärdsarbete för havspolitiken avslår motion 2009/10:MJ15 yrkande 1. Reservation 1 (MP) avslår motionerna 2010/11:MJ341, 2010/11:MJ353, 2010/11:MJ421 yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:MJ439 i denna del. Reservation 2 (S) avslår motion 2010/11:MJ1 yrkande 1 i denna del. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ294 yrkande 5 i denna del. Reservation 4 (S, V) Utsläppsrättigheter för kväve och fosfor avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 12 och 2010/11:MJ421 yrkande 1. avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 3, 2009/10:MJ15 yrkande 3 och 2010/11:MJ294 yrkande 5 i denna del. Reservation 5 (S, MP, V) avslår motionerna 2009/10:MJ15 yrkande 4 i denna del och 2010/11:MJ1 yrkande 1 i denna del. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Jämnare spridning av djurhållning avslår motion 2009/10:MJ15 yrkande 5. Reservation 8 (MP, V) avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 2, 2009/10:MJ15 yrkande 4 i denna del och 2010/11:MJ1 yrkande 2. Reservation 9 (S, MP, V) avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 4 och 2010/11:MJ1 yrkande 3. Reservation 10 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ1 yrkande 4 och 2010/11:MJ280 yrkande 3. Reservation 11 (S) Finansiering av åtgärder mot övergödning avslår motion 2009/10:MJ14 yrkande 1. Reservation 12 (V) avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 5 i denna del, 2009/10:MJ15 yrkande 6 och 2010/11:MJ273 yrkande 1 i denna del. Reservation 13 (S, MP, V) avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 5 i denna del och 2009/10:MJ15 yrkande 8. Reservation 14 (S, MP, V) avslår motion 2009/10:MJ15 yrkande 7. Reservation 15 (S, MP, V) Gifter i hav och havsbotten avslår motion 2010/11:MJ1 yrkande 10. Reservation 16 (S) avslår motion 2010/11:MJ1 yrkande 11. Reservation 17 (S) avslår motionerna 2010/11:MJ1 yrkande 12 och 2010/11:MJ273 yrkande 1 i denna del. Reservation 18 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ1 yrkande 13. Reservation 19 (S, MP, V) avslår motionerna 2009/10:MJ15 yrkande 10, 2010/11:MJ1 yrkande 8 och 2010/11:MJ387. Reservation 20 (S, MP, V) Toalettavfall från fartyg m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ1 yrkande 6 och 2010/11:MJ439 i denna del. Reservation 21 (S, MP, V) avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 6 i denna del, 2010/11:MJ1 yrkande 5, 2010/11:MJ337 i denna del, 2010/11:MJ421 yrkandena 5 och 6 samt 2010/11:MJ439 i denna del. Reservation 22 (S) Reservation 23 (V) avslår motion 2010/11:MJ439 i denna del. Reservation 24 (S, V) avslår motionerna 2010/11:MJ337 i denna del och 2010/11:MJ421 yrkande 4. Reservation 25 (MP, V) avslår motion 2009/10:MJ14 yrkande 6 i denna del. Reservation 26 (V) avslår motion 2010/11:MJ439 i denna del. Reservation 27 (MP, V) Utfasning av tvåtaktsmotorer och skrotningsbidrag avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 6 i denna del och 2009/10:MJ15 yrkande 9. Reservation 28 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ1 yrkande 9, 2010/11:MJ280 yrkande 1, 2010/11:MJ290 yrkande 1 och 2010/11:MJ376. Reservation 29 (S) avslår motionerna 2010/11:MJ1 yrkande 7 och 2010/11:MJ275 yrkande 7. Reservation 30 (S, MP, V) Prövning av muddring m.m. avslår motion 2009/10:MJ15 yrkande 11. Reservation 31 (S, MP, V) avslår motion 2009/10:MJ15 yrkande 2. Reservation 32 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ277 i denna del, 2010/11:MJ288, 2010/11:MJ334, 2010/11:MJ346 och 2010/11:MJ386 i denna del. Reservation 33 (S, SD) avslår motionerna 2010/11:MJ271, 2010/11:MJ277 i denna del, 2010/11:MJ345 och 2010/11:MJ386 i denna del. Reservation 34 (S) avslår motionerna 2009/10:MJ14 yrkande 7 i denna del och 2010/11:MJ350 yrkandena 1 och 2. Reservation 35 (S) Reservation 36 (MP, V) avslår motion 2010/11:MJ379. Reservation 37 (S, MP, V) avslår motion 2009/10:MJ14 yrkande 7 i denna del. Reservation 38 (MP, V) avslår motion 2009/10:MJ14 yrkande 7 i denna del. Reservation 39 (V) Utfiskning i fattiga länder avslår motion 2009/10:MJ14 yrkande 7 i denna del. Reservation 40 (S, MP, V) lägger skrivelse 2009/10:213 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (FP), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav och 3 följdmotioner med 31 yrkanden. Därutöver behandlar utskottet 29 yrkanden från allmänna motionstiden . De motioner som inte har väckts under innevarande anges med aktuell årtalsbeteckning (2009/10). Motionsförslagen återfinns i bilaga 1. lade regeringen fram propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) med förslag om inriktningen på svensk havspolitik. I propositionen konstaterade regeringen att havsmiljöarbetet behöver intensifieras och ambitionerna höjas ytterligare i syfte att säkerställa ett långsiktigt hållbart nyttjande av havets och kustområdenas resurser. Regeringen presenterade också konkreta insatser för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . I budgetpropositionen aviserade regeringen en fortsatt satsning på havsmiljön genom att den beräknade nivån för anslaget Havsmiljö bibehålls . antog (Helcom) en aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan). gav regeringen i uppdrag att i samråd med och övriga berörda myndigheter ta fram ett komplett förslag till svenska nationella åtgärder för att uppfylla åtagandena i Helcoms aktionsplan. En delrapport lämnades (dnr M2008/2713/Na) och slutrapporten lämnades (dnr M2009/2768/Na). Slutrapporten har remissbehandlats. inom har på regeringens uppdrag lämnat ett underlag till regeringens fördjupade utvärdering av miljömålssystemet genom rapporten är det bråttom (dnr M2008/1443/Mk). Rapporten har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i . har på regeringens uppdrag delredovisat ett uppdrag att fortsätta kartlägga utsjöbankar inklusive fågel och fisk (dnr M2009/4341/Na). Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag redovisat ett uppdrag att föreslå hur införandet av ett förbud mot utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar kan genomföras samt hur förvaltning och ansvarsfördelning av systemet med sugtömningsanläggningar bör hanteras (dnr N2009/9395/TE). Ärendet har remissbehandlats och en remissammanställning finns tillgänglig i . Länsstyrelserna i de 14 kustlänen har på regeringens uppdrag redovisat ett uppdrag att etablera hänsynsområden i särskilt känsliga områden i kust och skärgård, där buller och andra störningar ska vara försumbara (dnr M2009/4988/Na). redovisade sitt betänkande Prissatt vatten? (SOU 2010:17). har på regeringens uppdrag redovisat ett uppdrag att vidareutveckla förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor (M2010/1908/Na). I skrivelsen redovisar regeringen det fortsatta åtgärdsarbetet för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . Fokus ligger på att uppfylla åtagandena i Helcoms aktionsplan för och att nå de miljökvalitetsmål som är av betydelse för havsmiljön. En central utgångspunkt är att arbetet med olika mål, processer och handlingsplaner som är styrande för havs- och vattenmiljöarbetet effektiviseras, samordnas och integreras. Regeringen framhåller att det krävs en större helhetssyn på vattenarbetet som sådant, varigenom havs- respektive övriga vattenfrågor bättre behöver samordnas och integreras, liksom att havsmiljöfrågorna tydligare behöver integreras i andra politikområden. I skrivelsen presenterar regeringen en svensk handlingsplan för det internationella havsmiljösamarbetet samt åtgärder för minskad övergödning, ett rent och giftfritt hav och bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess biologiska resurser. Ett sammanhållet åtgärdsarbete för havspolitiken med en internationell handlingsplan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att miljöhänsyn bör överordnas andra intressen (MP) och om Östersjösamarbete (S, KD). Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (S). I skrivelsen framhåller regeringen att ett effektivt havsmiljöarbete förutsätter ett samordnat genomförande av relevanta handlingsplaner och åtgärdsprogram. Regeringen bedömer att den blivande myndigheten för havs- och vattenmiljö kommer att ha en viktig roll i detta arbete. Regeringen framhåller vidare att internationell samverkan är nödvändig för att förbättra havsmiljön. En handlingsplan upprättas därför för internationella havsmiljöarbete. För närliggande havsområden prioriteras arbetet inom EU, Helcom, Ospar, Ices och den internationella sjöfartsorganisationen samt arbete genom internationella finansiella organisationer. Havsmiljöarbetet är också ett prioriterat område i svenskt utvecklings- och grannlandssamarbete, både multilateralt och bilateralt. I den svenska handlingsplanen som redovisas i skrivelsen sägs bl.a. att det är högt prioriterat att integrera havsmiljöaspekterna i andra politikområden som jordbruks-, fiske-, kemikalie-, transportpolitiken och regional tillväxtpolitik både nationellt och inom EU. Vidare anförs att EU:s integrerade havspolitik är en övergripande och viktig komponent för det svenska havsmiljöarbetet. Det direktivets roll som havspolitikens miljöpelare bör därför stärkas genom att havsmiljöaspekter fortsatt utvecklas i berörd marin sektorspolitik, särskilt fiske- och sjöfartssektorerna. Förutom sektorsintegrationen bör planering av havsområden samt miljödatahantering prioriteras inom havspolitiken. Enligt motion 2009/10:MJ15 (MP) yrkande 1 är det viktigt att långsiktiga miljöhänsyn överordnas kortsiktiga ekonomiska hänsyn vid samordningen av havspolitiken. I flera motioner framhålls vikten av miljösamarbetet kring . I motion MJ341 (S) efterfrågas fortsatt utveckling av miljösamarbetet i , bl.a. måste kontakterna och dialogen med EU och grannländerna runt utökas och förstärkas. Vidare betonas transportkorridorer. Enligt motion MJ439 (S) delvis, måste EU öka miljösamarbetet med , och måste som ordförandeland i Helcom arbeta aktivt och målinriktat för att uppnå resultat. Även i motion MJ353 (KD) framhålls vikten av att som ordförandeland i Helcom följer utvecklingen och vågar arbeta offensivt, bl.a. för att förbud mot fosfor i tvättmedel införs på EU-nivå, att åtgärder mot det kustnära lantbruket prioriteras och att ett nätverk av marint skyddade områden skapas. Enligt motion MJ421 (KD) yrkande 8 bör fokus ligga på tillrinningsområden, och det är därför viktigt att EU:s ramdirektiv för vatten genomförs. I samma motion framhålls att kuststaterna bör finansiera sådana kostnadseffektiva miljöåtgärder som gynnar gemensamma miljö (yrkande 7). Utskottet noterar att havsmiljöarbetet har fortsatt hög prioritet. I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) konstaterades att havsmiljöarbetet behöver intensifieras och ambitionerna höjas, och en rad åtgärder presenterades för att förbättra och återställa havsmiljön och för att förstärka det internationella samarbetet. Vidare föreslogs att inriktningen på svensk havspolitik bl.a. ska vara att havets och kustområdenas resurser ska nyttjas hållbart så att ekosystemen bevaras och restaureras. ska havsanknutna näringar kunna utvecklas, växa och bidra till att stärka konkurrenskraft. Havspolitiken ska vara integrerad och sektorsövergripande och utgå från en helhetssyn på nyttjande och bevarande av resurserna. Det är inte bara ekologiskt utan även samhällsekonomiskt viktigt att säkerställa ett långsiktigt hållbart nyttjande av havets resurser. godkände denna inriktning. I utskottets betänkande med anledning av propositionen anfördes också att utskottet delade regeringens uppfattning att en växande, konkurrenskraftig och hållbar maritim ekonomi måste byggas i harmoni med den miljön, som dessutom i många fall utgör själva resursbasen, och att en havspolitik därför måste integrera såväl näringspolitiska och sociala som miljömässiga mål. Mål, utgångspunkter och principer för olika politikområden kan ibland stå eller hävdas stå i motsatsförhållande till varandra. Utskottet framhöll vidare att exempelvis miljökvalitetsmål, ekonomiska mål om ökad tillväxt och näringspolitiska mål om fler och växande företag därför måste vägas mot varandra i ett sammanhang inom ramen för havspolitiken och inte betraktas vart och ett för sig. Som framgår av den handlingsplan som redovisas i skrivelsen har det varit en prioriterad fråga under en lång rad av år att integrera miljöaspekter i olika politikområden, exempelvis inom EU:s fiskeri-, jordbruks-, kemikalie- och transportpolitik och regionala tillväxtpolitik. Utskottet delar regeringens åsikt att gränsdragningen mellan sektorspolitik och andra processer som påverkar havsmiljön är svår, då många av problemen i orsakas av mänsklig aktivitet på land. Ett exempel på detta är övergödningen där växtnäringsförluster från jordbruk, utsläpp från reningsverk och luftföroreningar är de största föroreningskällorna. Såsom anförs i skrivelsen är det därför mycket viktigt att integrera miljöaspekter i andra politikområden. Utskottet anser i likhet med regeringen att integreringen av miljöaspekter i de olika politikområdena bör fortgå på alla beslutsnivåer och att politiken framöver i högre grad särskilt bör beakta de behov som finns beträffande känsliga havsområden såsom . När det gäller fortsatt utveckling av miljöarbetet i och arbetet i bl.a. Helcom delar utskottet regeringens uppfattning att internationell samverkan är nödvändig för att förbättra havsmiljön och att EU:s integrerade havspolitik är en övergripande och viktig komponent för det svenska havsmiljöarbetet. Utskottet ser positivt på att arbetar för att snabbt ska utses till ett pilotprojekt inom ramen för det direktivet i enlighet med rådsslutsatserna från miljöministerrådet . överlämnade kommissionen sitt meddelande om för (KOM(2009) 248). Strategin är ett dokument som identifierar övergripande utmaningar, berörda politikområden och arbetssätt. Bakgrunden till strategin är en kombination av geografiska läge, att området står inför gemensamma utmaningar och att åtta av de nio strandstaterna numera är medlemmar i . Utgångspunkten är att länderna ännu inte till fullo drar nytta av de möjligheter till samarbete och integration som EU-medlemskapet ger när det gäller gemensamt beslutsfattande och tillgängliga resurser. Kommissionen har identifierat fyra övergripande utmaningar som vägledande för strategin: 1) att skapa en hållbar miljö, 2) att öka välståndet, 3) att öka tillgängligheten och attraktionskraften och 4) att öka säkerheten och tryggheten i området. I aktionsplanen till för är minskningen av näringsbelastningen det första av 15 prioriterade områden och innehåller konkreta strategiska åtgärder och samarbetsåtgärder, som genomförande av åtgärder i Helcoms aktionsplan, minskning av näringsbelastningen från jordbruket och etablering av våtmarker. Flera s.k. flaggskeppsprojekt föreslås inom detta prioriterade område, som borttagande av fosfater i tvättmedel, bättre avloppsrening, bästa praxis inom jordbruket och fullt genomförande av ramdirektivet för vatten. Även inom andra prioriterade områden inom strategin föreslås flaggskeppsprojekt för att minska övergödningen, såsom begränsning av luftföroreningsutsläpp från sjöfarten, eliminering av toalettutsläpp från fartyg, hållbar lantbygdsutveckling med minskat närsaltsläckage samt ett forum för innovativ och hållbar gödselhantering. I strategin framhålls vidare vikten av ett integrerat samordnat arbetssätt på alla nivåer i för att uppnå strategins mål. Genom slutsatserna från EU:s allmänna råd (15018/09) understryks att genomförandet startar utan dröjsmål. Utskottet noterar att regeringen har en aktiv roll i processen och verkar för att strategins innehåll ska bidra till fördjupat samarbete i samt att ett särskilt sekretariat för genomförandet av för har inrättats, liksom att berörda myndigheter har givits i uppdrag att leda och delta i prioriterade områden. Utskottet delar regeringens bedömning att aktivt bör verka för att uppfylla målen och genomföra de prioriterade åtgärderna och flaggskeppsprojekten i för och uppnå ett fördjupat samarbete i . När det gäller arbetet i Helcom anser utskottet i likhet med regeringen att under det svenska ordförandeskapet i Helcom bör arbeta med följande fem prioriterade frågor: säkra genomförandet av Helcoms aktionsplan för förnya Helcoms organisation så att Helcoms roll stärks i det regionala havsmiljöarbetet stärka Helcoms roll i genomförandet av det direktivet och annan EU-policy säkra att Helcoms beslut grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga grund. Beträffande frågan om naturreservat anser utskottet i likhet med regeringen att insatserna för att kartlägga naturvärden och skapa nätverk av skyddade områden, inklusive inrättandet av naturreservat, har hög prioritet och att de bör intensifieras. Utskottet delar även regeringens bedömning att arbetet med permanenta eller temporära fiskefria områden behöver utvecklas samt att arbetet med bildande och skötsel av skyddade områden i havsmiljön bör kunna ske med större inslag av lokal förankring, delaktighet och samverkan. När det gäller solidarisk finansiering av åtgärder som gynnar miljö konstaterar utskottet att regeringen framhåller att avsikten är att även fortsättningsvis bidra till att finansiera internationella havsmiljöåtgärder, bl.a. genom fortsatt samarbete med internationella finansiella institutioner, t.ex. Europeiska (), Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiska miljöfinansieringsbanken (Nefco). Utskottet välkomnar också att regeringen kommer att arbeta för att de prioriteringar som fastställs i för ska beaktas vid fördelning av EU-stöd inom relevanta politikområden och program. I skrivelsen nämns även att den mellanstatliga fond inom NIB och Nefco som finansierat med bl.a. kommer att bidra med finansiering till demonstrationsanläggningar m.m. inom ett projekt som tillsammans med en rad andra jordbruksorganisationer i länderna runt vill åta sig att genomföra, kallat Putting best practices in agriculture into work. Vidare noterar utskottet att det inom projektet , som handlar om miljön i , finansierades 16 projekt varav 15 med svenskt deltagande på totalt , vilket framgår av årets budgetproposition. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2009/10:MJ15 (MP) yrkande 1, MJ341 (S), MJ439 (S) delvis, MJ353 (KD) och MJ421 (KD) yrkanden 7 och 8 bör lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder för minskad övergödning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergödning (S), utsläppsrättigheter för kväve och fosfor (KD), bindande regler (S, MP), finansiering av åtgärder mot övergödning (V), reformen av EU:s jordbrukspolitik (MP), ekologiskt jordbruk (V), jämnare djurhållning (MP), skyddszoner (V), skatt på handelsgödsel (S, MP, V), enskilda avlopp (S, V) och kalkning (S). Jämför reservationerna 3 (S, MP, V), 4 (S, V), 5 (S, MP, V), 6 (S), 7 (MP), 8 (MP, V), 9 (S, MP, V), 10 (S, MP, V), 11 (S) och 12 (V). I skrivelsen framhålls att åtgärder inom samtliga berörda sektorer krävs för att nå mål och åtaganden om övergödning. Regeringen anför bl.a. att reningen av kväve- och fosforföreningar från kommunala reningsverk som påverkar övergödningssituationen i kust och hav bör förbättras ytterligare och bedömer att utsläppen kan minska med motsvarande ca kväve och fosfor genom ytterligare rening. Förbud mot fosfater i maskindiskmedel för enskilt bruk har beslutats och kommer att införas fr.o.m. . Förbudet innebär att utsläppen till havet minskar med , varav till egentliga . Vidare bedömer regeringen att de åtgärder som är avsedda att genomföras inom ramen för vattenmyndigheternas åtgärdsprogram kommer att vara av väsentlig betydelse för att uppnå mål och åtaganden och att det finns betydande möjligheter till synergieffekter i arbetet mot övergödningen. Genomförandet av åtgärdsprogrammen förväntas minska utsläppen till havet så att det motsvarar ca kväve och ca fosfor. Regeringen framhåller att belastningen av kväve- och fosforföreningar har minskat kraftigt och kommer att fortsätta att minska betydligt. Genom denna positiva trend, ytterligare insatser och det framtida åtgärdsarbetet bör förutsättningarna för att uppfylla det svenska åtagandet för fosfor och kväve finnas till 2016 enligt regeringen. Utvecklingen bör noga följas för att det ska finnas beredskap för att genomföra eventuella ändringar i åtgärdsplan. Utvärderingen av åtgärdsplanerna vid och omräkningen av de preliminära bördefördelningarna utgör en grund för eventuella ändringar och förstärkningar av åtgärdsplanen. Enligt regeringen bör kunna uppfylla rekommendationerna och överenskommelserna om att minska övergödningen i Helcoms aktionsplan för genom tidigare beslut och redovisade insatser i denna skrivelse. Regeringen framhåller att arbetet mot övergödning fortsatt bör ha hög prioritet för att mål och åtaganden ska nås. Genom fortsatt utveckling och nya initiativ finns flera möjligheter att genomföra förbättringar när det gäller de olika åtgärderna och deras kostnadseffektivitet. Enligt regeringen bör det vidare vara möjligt att förbättra nuvarande åtgärder men också att utveckla några potentiella och lovande åtgärder för att ytterligare minska utsläppen av fosfor- och kväveföreningar till haven. I motion MJ1 (S) yrkande 1 efterfrågas större handlingskraft och fler initiativ från regeringens sida, inklusive bindande regler och användning av relevanta EU-bidrag för att det svenska miljömålet Ingen övergödning ska kunna uppfyllas. Utöver jordbruket bidrar skogsbruket, trafiken, industrierna och hushållen till problemet. I samma motion yrkas att skatt på handelsgödsel återinförs (yrkande 2). Enligt yrkande 3 i samma motion bör det ses över om högre krav kan ställas på enskilda husägare att ställa om från enskilda avlopp. Vidare framhålls att kalkning endast är en tillfällig åtgärd för att återställa eller förhindra allvarliga förändringar i vattendrag (yrkande 4). I motion MJ280 (S) yrkande 3 framhålls att försurningsmålen och kalkningsambitionerna inte får sänkas utan bör kvarstå så att biologisk produktion och värdefulla resurser i vattensystemen säkerställs. I motion 2009/10:MJ15 (MP) yrkande 4 efterfrågas en ökad användning av föreskrifter för att minska övergödning och att därigenom frigjorda medel i landsbygdsprogrammet bör användas till andra miljörelaterade ändamål. Enligt samma motion bör konsekvenserna för havsmiljön få större prioritet vid reformeringen av EU:s jordbrukspolitik, och miljöersättning bör kunna baseras på miljönyttan av åtgärder i stället för enbart merkostnaden för lantbrukaren (yrkande 3).