bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — har haft i uppdrag att stödja och följa upp försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning, i första hand ur näringslivets perspektiv. Närmare 10 000 ungdomar deltar i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Försöksverksamheten har pågått , och planen är att verksamheten permanentas inom den nya gymnasieskolan. Lärlingsutbildningen ska utgöra ett komplement till den skolförlagda yrkesutbildningen. Kommitténs undersökning visar att nio företag av tio som deltar i försöksverksamheten är positiva till verksamheten. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen har aviserat att fler vägar ska öppnas för ungdomars möjligheter till jobb. Det finns t.ex. planer på att införa en ny tidsbegränsad anställningsform för elever som går lärlingsprogram inom gymnasieskolan och en möjlighet till lärlingsprovanställningar för personer upp till . Utskottet ser detta som goda verktyg för att minska arbetslösheten bland unga. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att arbetstagarorganisationen och arbetsgivarorganisationen har tecknat kollektivavtal om yrkesintroduktion. Avtalet riktar sig till ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet och som på detta sätt kan få arbete och utbildning. Detta kan enligt utskottet ses som ett exempel på när arbetsmarknadens parter tar ansvar för att unga ska ges en väg in på arbetsmarknaden. Utskottet ser arbetslösheten, och i synnerhet ungdomsarbetslösheten, som en av de absolut mest angelägna frågorna för att få bukt med. Det är därför med stor tillfredsställelse som utskottet noterar de extra åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta som är särskilt inriktade på ungdomar. Regeringens budgetförslag innehåller bl.a. förstärkta resurser för arbetspraktik och coachning. Arbetsförmedlingen får också ytterligare resurser som kan användas för denna prioriterade grupp. Budgetförslaget innehåller även utökade möjligheter för unga att få stöd inom jobbgarantin. Den halverade arbetsgivaravgiften för den som anställer ungdomar ligger dessutom fast. Utskottet vill dessutom lyfta fram de särskilda nystartsjobben som riktar sig till unga mellan och som varit arbetslösa . För denna grupp ges arbetsgivaren en reducering som motsvarar den normala arbetsgivaravgiften. Utskottet återkommer till budgetfrågorna senare i betänkandet. Motionerna A211 (S), A321 (S), A339 yrkande 2 (S), A367 yrkande 3 i denna del (S, MP, V) och A392 yrkande 1 (S) avstyrks. I ett antal motioner uttrycks kritik mot det gällande arbetsmarknadspolitiska regelverket som man upplever hindrar arbetslösa ungdomar från att snabbt ta del av utbildnings- och praktikinsatser. Det är framför allt det man kallar aktivitetsförbudet eller tremånadersregeln i jobbgarantin för ungdomar som åsyftas. Enligt utskottets mening finns det i detta sammanhang skäl att peka på det som karaktäriserar ungdomars situation på arbetsmarknaden: Å ena sidan är nivån på arbetslösheten högre än för befolkningen i genomsnitt, men å andra sidan är tiden i arbetslöshet kortare än för arbetslösa i allmänhet. Det senare talar för att det i normalfallet är välbetänkt att Arbetsförmedlingen inledningsvis satsar på stöd till direkt jobbsökande, t.ex. i form av en jobbcoach, och alltså inte från början anvisar ungdomar till andra typer av insatser med risk för inlåsning. Utskottet ser dock med tillfredsställelse på att regeringen avser att vidga målgruppen för folkhögskolesatsningen så att insatserna kan erbjudas samtliga arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Syftet med satsningen är att motivera ungdomar att återgå till studier. Utskottet välkomnar också att det på grund av det svåra arbetsmarknadsläget har öppnats möjligheter för ungdomar att ta del av ett bredare spektrum av insatser redan från i garantin. Aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar genomförs i huvudsak i Arbetsförmedlingens egen regi. En tredjedel av deltagarna bör dock enligt regeringens uppdrag erbjudas en aktivitet hos en kompletterande aktör. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att de kompletterande aktörernas kunskap och nytänkande bör kunna bidra till att fler deltagare snabbare hittar ett arbete. Utskottet ser också mycket positivt på att regeringen till följd av det försämrade arbetsmarknadsläget utökade aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar. Deltagarna kan numera även ta del av stöd till start av näringsverksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering. Aktiviteterna inom garantin kan också kombineras med svenskundervisning för invandrare eller annan vuxenutbildning. Avslutningsvis ser utskottet med tillfredsställelse på att regeringen avser att utöka möjligheterna för ungdomar att få stöd inom jobbgarantin genom att ändra kvalificeringsvillkoren för de ungdomar som åter blir arbetslösa efter kortare jobb. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrks motionerna A222 yrkande 2 (S), A341 (S) och A392 yrkande 2 (S). När det gäller förslagen om särskild lots för ungdomar i motion A334 (S) och samverkan med entreprenörer och näringsliv i motion A366 (S) vill utskottet peka på regeringens satsningar på jobbcoacher, både i form av kompletterande aktörer och som interna Arbetsförmedlingscoacher. Syftet med jobbcoachningen är att förstärka matchningsarbetet och utveckla den arbetssökandes färdigheter i att söka jobb på ett aktivt och medvetet sätt. deltog sammanlagt 118 130 personer i sådana aktiviteter, och deltog 150 333 personer. har motsvarande av deltagarna fått arbete efter avslutad insats. Nio av tio som deltagit i extern jobbcoachning var nöjda eller mycket nöjda med coachningen. Sju av tio ansåg dessutom att den hade ökat deras chanser att få ett arbete, i viss eller hög grad. Utskottet är positivt till jobbcoachningsinsatsen och anser att den på ett bra sätt kan lotsa såväl yngre som äldre personer till en anställning eller till att bli entreprenör i en egen verksamhet. Motionerna A334 (S) och A366 yrkande 1 (S) avstyrks. I motion A269 (M) föreslås att man ska överväga ett system med studentmedarbetare enligt dansk modell. Utskottet är självklart positivt till att studenter har extrajobb eller sommarjobb som ligger i linje med deras utbildning. Utskottet anser dock att möjligheten ryms inom den befintliga lagstiftningen. Förslaget om studentmedarbetare är t.ex. något som arbetsmarknadens parter skulle ha möjlighet att komma överens om i kollektivavtal. Det är därför i första hand dessa parter som bör diskutera och avtala om eventuella förändringar på detta område. I sammanhanget kan noteras att det finns s.k. studentmedarbetare på den svenska arbetsmarknaden. Motion A269 (M) avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 14 (arbetsmarknadsdelen) Utgiftsområde 14, området Arbetsmarknad, består av 11 anslag. I det följande tas endast de fyra anslag upp som har lett till synpunkter i motioner. Av nedanstående tabell framgår vid vilka anslag som det finns motioner behandlade (markerade med X). Övriga anslag och samtliga bemyndiganden behandlas kortfattat i slutet av betänkandet. Anslag inom utgiftsområde 14 (arbetsmarknadsdelen) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för 20072013 Bidrag till administration av grundbeloppet Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet m.m. Utskottets förslag till beslut Utskottet behandlar i detta avsnitt budgetförslag som gäller Arbetsförmedlingen och motioner som bl.a. rör Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, arbetsgivarkontakter och ansvar för funktionshindrade m.fl. Utskottet tar också upp och tillstyrker ett förslag i budgetpropositionen som avser ändringar i Arbetsförmedlingens registerlag. Jämför reservation 5 (S, MP, V). ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Arbetsförmedlingen ska också säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) ska granska Arbetsförmedlingen så att myndigheten informerar om grundvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen och kontrollerar att de som ansöker om ersättning uppfyller dessa krav. Arbetsförmedlingen har ett s.k. sektorsansvar för handikappfrågor inom arbetsmarknadspolitiken och ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar deras etablering på arbetsmarknaden. Som ett led i en större reformering blev Arbetsförmedlingen en sammanhållen myndighet. Reformeringen av Arbetsförmedlingen syftade till ökad enhetlighet, rättssäkerhet och effektivitet inom myndigheten. Arbetsförmedlingen har haft regeringens uppdrag att använda kompletterande aktörer som en del av sitt tjänsteutbud. Syftet är att göra utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat för att förbättra förutsättningarna för matchning. fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att upphandla kompletterande arbetsförmedlingstjänster inom jobb- och utvecklingsgarantin, inom jobbgarantin för ungdomar och för långtidssjukskrivna. har Arbetsförmedlingen även haft uppdraget att erbjuda kompletterande aktörer i form av jobbcoacher till personer som blir arbetslösa. Därutöver har Arbetsförmedlingen haft tillgång till tillfälliga resurser för interna jobbcoacher. finns ett mål att en tredjedel av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar ska erbjudas upphandlade tjänster eller tjänster som kompletterande aktörer varit delaktiga i. Sådana tjänster ska även erbjudas personer som befinner sig i fas ett och två i jobb- och utvecklingsgarantin. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning har myndigheten haft avtal med nästan 1 000 kompletterande aktörer och totalt har drygt 80 000 arbetslösa tagit del av deras tjänster. januari var av de kompletterande aktörerna lokala småföretag. En ny lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen (2010:536) trädde i kraft . Lagen ger Arbetsförmedlingen möjlighet att öka valfriheten för de arbetssökande, framför allt vid användning av kompletterande aktörer, t.ex. jobbcoacher. (S) vill i motion A232 att Arbetsförmedlingen ska ha ett tydligt tillväxtskapande uppdrag i samarbete med arbetsgivare och näringsliv. Enligt motionen måste mindre byråkrati och mer verkstad vara en övergripande verksamhetsidé. i och (båda S) pekar i motion A226 på behovet av att ge arbetshandikappade och äldre arbetstagare sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. De anser att främjandelagen är ett viktigt instrument i detta arbete. I motion A276 yrkande 4 anser (S) att man bör utveckla och förfina metoden med individuella handlingsplaner som ett effektivt verktyg på vägen till ett nytt jobb. och (båda M) vill i motion A208 att man ska utveckla och använda profileringsmodeller i arbetsmarknadspolitiken i syfte att göra politiken mer effektiv. I motion A241 vill (M) införa konsultcheckar för mindre företag med syftet att företagarna ska kunna få rådgivning i rekryteringsprocesser. (M) vill i motion A252 att man ska konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. (C) anser i motion A358 att man ska införa en jobbpeng och låta privata aktörer sköta Arbetsförmedlingen. och (båda KD) framför i motion A398 att man bör utreda ett system med jobbpeng för arbetssökande (yrkande 1), införa fri etableringsrätt för arbetsförmedlingar (yrkande 2) och utreda möjligheten till betygssättning av och öppna jämförelser mellan arbetsförmedlingar (yrkande 3). (C) vill i motion A258 få till stånd en översyn av samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och i deras uppdrag att medverka till funktionsnedsattas möjligheter till arbete på den öppna marknaden. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, fria aktörer m.m. I ett antal motioner föreslås att den fria etableringen på arbetsförmedlingsmarknaden på olika sätt ska stimuleras ytterligare, t.ex. genom införandet av en jobbpeng. Utskottet vill peka på att regeringen initierat en modell där arbetsmarknadspolitiken i första hand styrs via den offentliga arbetsförmedlingen, men där det på allt fler områden finns alternativ med insatser från kompletterande aktörer. Utskottet, som är positivt till att öppna verksamheten på det arbetsmarknadspolitiska området så att den blir tillgänglig för fler aktörer, står bakom denna modell. Som utskottet framfört tidigare kan det skapas möjligheter för såväl nischade förmedlingstjänster som coachning med inriktning på särskilda grupper. Det bygger på en väl avvägd kombination med krav på tydlig styrning och rättssäkerhet och med stor valfrihet och individanpassning för den arbetssökande. Ett antal motioner tar upp frågor om Arbetsförmedlingens verksamhet och hur den förhåller sig till fristående förmedlingsverksamhet och till användningen av kompletterande aktörer. Utskottet kan konstatera att verksamheten med kompletterande arbetsförmedlingstjänster utökats väsentligt . har samtliga Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsområden möjlighet att låta arbetssökande inom de flesta sökandekategorierna få sitt stöd tillgodosett hos en kompletterande aktör. Utskottet kan dock notera att målet för jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar när det gäller kompletterande aktörer dessvärre inte riktigt har nåtts. Enligt regeringen beror förseningen på överklaganden i upphandlingsärenden. Ett annat skäl är att en större aktör lämnade marknaden. Utskottets bedömning är dock att Arbetsförmedlingen i princip får anses ha säkerställt att kompletterande aktörer är en del av myndighetens tjänsteutbud. Motionerna A252 (M), A358 (C) och A398 yrkandena 13 (KD) avstyrks. När det gäller Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivare konstateras i årsredovisningen att Arbetsförmedlingens matchningsarbete i större utsträckning än under högkonjunkturen haft fokus på att söka upp platser där arbetsgivaren har ett behov av att anställa men platsen ännu inte annonserats ut. Som ett led i arbetet med att synliggöra oanmälda lediga platser har man bl.a. anordnat många rekryteringsmässor med syftet att försöka öka kontaktytorna mellan arbetskraften och arbetsgivarna. inleddes Stafetten, som är en stor insats för att nå arbetsgivare med information om den kommande generationsväxlingen och om Arbetsförmedlingens möjligheter att ge stöd vid rekryteringsarbetet. Det är också ett uttalat önskemål från Arbetsförmedlingens ledning att alla arbetsförmedlare ska ha arbetsgivarkontakter. finns ett fastställt mål om hur många arbetsgivarkontakter varje arbetsförmedling ska ha under ett verksamhetsår. Arbetsförmedlingens bedömning är att ett ökat fokus på arbetsgivarna bör kunna ge som resultat att fler platser anmäls till förmedlingen. Utskottet kan också notera att i sin rapport arbete med arbetsgivarkontakter (RiR 2010:6) konstaterar att det skett en positiv utveckling av Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. Bland annat har andelen arbetsförmedlare med arbetsgivarkontakter ökat , och andelen arbetsförmedlare som har arbetsgivarkontakter är nu . Motionerna A232 (S) och A241 (M) avstyrks. I motion A276 yrkande 4 (S) tas frågan om individuella handlingsplaner upp, och i motion A208 (M) förespråkas att man ska utveckla och använda profileringsmodeller i arbetsmarknadspolitiken. Med anledning av motionerna vill utskottet uppehålla sig något vid de handlingsplaner som upprättas på Arbetsförmedlingen. Några av grundvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen för att man ska ha rätt till ersättning är att man är anmäld till Arbetsförmedlingen som arbetssökande och medverkar till att en individuell handlingsplan upprättas i samråd med den offentliga arbetsförmedlingen. Handlingsplanen ska leda till en systematisk process för att den sökande så snabbt som möjligt ska komma i arbete. I handlingsplanen ska det anges vad den enskilde och Arbetsförmedlingen ska göra för att den arbetslöse ska få ett arbete. Där ska också dokumenteras vad den arbetslöse ska göra för att åtgärda eller undanröja godtagbara hinder för att söka vissa arbeten. Planen spelar också en central roll i uppföljningen av den enskildes sökaktiviteter. Planen ska upprättas från det att den enskilde anmäler sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. En handlingsplan för den som inte fyllt bör dock upprättas tidigare. Enligt Arbetsförmedlingens sökandeundersökning ansåg i genomsnitt av de arbetssökande att handlingsplanen var ett bra eller ganska bra stöd. Utskottet anser att det finns grundförutsättningar för att handlingsplanerna ska kunna vara ett bra verktyg för både den enskilde och Arbetsförmedlingen. En väsentlig förutsättning är dock att handlingsplanen är tillräckligt individanpassad och att den hålls uppdaterad. Utskottet kan konstatera att Arbetsförmedlingen i årsredovisningen angett att handlingsplanerna ska uppdateras minst en gång per halvår och att det pågår ett förbättringsarbete i detta avseende. När det gäller motion A208 (M) kan konstateras att Arbetsförmedlingen har prövat en profileringsmodell för att analysera om utformningen av insatser är sådan att tidiga programinsatser i förebyggande syfte har riktats till de sökande som riskerar att få långa inskrivningstider. Den profileringsmodell som användes hade utvecklats av IFAU för att göra det möjligt att bedöma risken för långtidsinskrivning. Undersökningen grundades på uppgifter om alla personer i åldern som skrevs in som arbetslösa på Arbetsförmedlingen oktober . Av undersökningen kunde man bl.a. dra slutsatsen att av personerna i den grupp som enligt profileringsmodellen hade sämst jobbchanser och därmed störst risk att bli långtidsarbetslösa var andelen som hade påbörjat ett program också högst. Andelen som hade påbörjat ett program var lägst i den grupp som hade bäst jobbchanser. Utskottet ser positivt på ett tydligare individperspektiv i arbetsmarknadspolitiken. Man bör kunna anta att Arbetsförmedlingen i sitt interna utvecklingsarbete i större utsträckning kan använda sig av nya metoder för att kunna bedöma de individuella behoven. Motionerna A208 (M) och A276 yrkande 4 (S) avstyrks. Arbetsförmedlingens ansvar för funktionshindrade m.fl. Utskottet vill med anledning av motionerna A258 (C) och A226 (S) understryka att Arbetsförmedlingen enligt propositionen får möjlighet att använda för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för coachning i egen regi. Det är ett komplement till den coachning som kompletterande aktörer tillhandahåller och en förstärkning som i första hand riktas till korttidsarbetslösa och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet vill betona att coachning är en insats som gör det möjligt för människor som drabbats av arbetslöshet att snabbt få stöd för att komma tillbaka till ett arbete. Detta ger alltså de grupper som motionerna särskilt pekar på bättre förutsättningar att återvända i arbete. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla det systematiska arbete som Arbetsförmedlingen bedriver inom ramen för sitt sektorsansvar för de nationella handikappolitiska målen genom att medverka till att fler arbetssökande med funktionsnedsättning får arbete och att fler arbetsgivare är beredda att anställa personer med funktionsnedsättning. Utskottet noterar i sammanhanget att Arbetsförmedlingen har tagit fram en reviderad och konkret handlingsplan för tillgänglighet. Handlingsplanen omfattar verksamheten inom hela myndigheten. Ett perspektiv var tillgängligheten i det arbetsmarknadspolitiska uppdraget. Utskottet vill också peka på att regeringen i ett viljeinriktningsdokument , Arbete för alla Insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, angett olika initiativ som kan stärka möjligheten för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att finna, få och behålla ett arbete. Utskottet återkommer till dessa initiativ nedan i avsnittet om funktionshindrades arbetsmarknad. Någon åtgärd från sida kan inte anses behövlig med anledning av de nu behandlade motionerna. Motionerna A226 (S) och A258 (C) avstyrks. Anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förslag till anslag 2011 Anslaget avser huvudsakligen Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader och viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslag 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013. Regeringen satsar tillfälligt 2011 med hänvisning till att mycket pekar på att belastningen kommer att vara stor även . Satsningen är bl.a. inriktad på att säkra kvaliteten i matchningsarbetet och i arbetet för att hjälpa dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, t.ex. personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och långtidsarbetslösa. För att upprätthålla sökaktiviteten på en rimlig nivå satsar regeringen på coacher i Arbetsförmedlingens regi, vilket innebär en ökning i förhållande till vad som tidigare beslutats. De nya reglerna om nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden som trädde i kraft innebär att Arbetsförmedlingen fr.o.m. detta datum får nya uppgifter. Därför föreslår regeringen att medel tillförs anslaget och dessutom att medel överförs från utgiftsområdena 8 och 13 till utgiftsområde 14. Med hänsyn till bl.a. tidigare fattade beslut minskar Arbetsförmedlingens anslag totalt sett med jämfört med budgetpropositionen inklusive det som tillförs genom tilläggsbudgetarna , se tabell 4.7 Anslagsutveckling i budgetpropositionen. föreslås ett anslag på ca (prop. punkt 10 i denna del). S, MP, V I flerpartimotion A367 av m.fl. (S, MP, V) avsätts mer än regeringen föreslagit på anslaget , varav avser ett förtydligat valideringsansvar för Arbetsförmedlingen (yrkande 1 i denna del). Människors utbildning och färdigheter ska tas till vara och utvecklas var de än förvärvats. Detta är särskilt viktigt för personer som lärt sig mycket i arbetet eller har utländsk utbildning. När det gäller nyanlända invandrare är partiernas utgångspunkt att det ska vara en prioriterad grupp som får ta del av Arbetsförmedlingens insatser. Därför avvisar man regeringens lotsar för nyanlända på utgiftsområde 13. I stället satsar man på att bygga ut Arbetsförmedlingens verksamhet för nyanländas etablering. avsätter i motion A390 i denna del mindre än regeringen på anslaget . Partiet säger nej till regeringens s.k. jobbcoacher och lotsar och vill i stället tillhandahålla resurser för att höja matchningsnivån. Utskottet vill betona att Arbetsförmedlingen fick ett samordnande ansvar för att påskynda de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet när den nya reformen med etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare trädde i kraft . Myndigheten ska upprätta individuella etableringsplaner som minst innehåller svenskundervisning, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. Arbetsförmedlingen ska besluta om en statlig ekonomisk ersättning till de nyanlända som villkoras av ett aktivt deltagande i aktiviteter. Arbetsförmedlingen ska även vid behov anvisa plats för nyanländas bosättning. Till reformen hör även en ny aktör etableringslots som ska stödja de nyanlända att hitta sin väg till arbete. Arbetsförmedlingen ska i denna del tillhandahålla ett valfrihetssystem med etableringslotsar och de nyanlända ska själva välja lots. Utskottet vill särskilt peka på att de medel som överförs från andra utgiftsområden till anslaget för Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader är beräknade för och begränsade till dessa uppgifter. Arbetsförmedlingens etableringsverksamhet kompletteras med etableringslotsarna som regeringen föreslår ska finansieras på utgiftsområde 13. Utskottet finner regeringens förslag till anslagsnivå väl avvägt och ställer sig bakom förslaget med hänvisning till vad som sagts ovan och i avsnittet Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet m.m. (prop. punkt 10 i denna del). Detta innebär att motionerna A367 yrkande 1 i denna del (S, MP, V) och A390 i denna del (SD) inte kan godtas. En sammanställning av utskottets förslag till medelsanvisning på anslag finns sist i betänkandet. Ändringar i Arbetsförmedlingens registerlag Propositionen och utskottets ställningstagande I propositionen (prop.