bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Målet med förvaltningsplanen är att minska skadorna genom att minska populationerna. Så som framhålls av behövs det regionala förvaltningsplaner och lokal samverkan mellan myndigheter, jägar- och lantbrukarorganisationer och även jordbrukare och arrendatorer av mark behöver delta i denna lokala samverkan. I vildsvinsområden och områden där det finns risk för vildsvinsetablering bör arrendeavtalen avhandla frågor om förebyggande åtgärder, ersättning för skador m.m. Utskottet anser i likhet med att det behövs kraftigt ökad jakt för att snabbt minska antalet vildsvin, men noterar att jakttiden redan är mycket lång och inte kan bli längre. Så som framhålls behövs det bättre inriktning på jakten och att fler upplåter mark för vildsvinsjakt. Vildsvin är svåra att jaga och därför används ofta åtel, föda läggs ut på särskilda jaktplatser. Dessutom stödutfodras vildsvin för att hålla dem borta från åkrar och trafik. Tyvärr använder många fortfarande mat- och kaffebröd, frukostflingor, godis, pasta och andra födoämnen som är avsedda för människor. Denna utfodring är direkt olämplig och bidrar bl.a. till en kraftigare tillväxt av populationen. Utskottet välkomnar därför att förvaltningsplanen innehåller riktlinjer om typ av foder och fodergivor samt om lämpliga utfodringsplatser. Det är viktigt att inte jaga vildsvin på utfodringsplatserna eftersom de då söker sig nya födoplatser. föreslår i missivet till regeringen att om detta inte fungerar bör och få befogenhet att göra regler om utfodring av vildsvin och andra klövvilt som stödmatas och åtlas. Utskottet noterar även att 2008 redovisade ett regeringsuppdrag för att komma till rätta med situationen och att regeringen har beslutat att genomföra flera av förslagen för att förbättra jakten och förvaltningen av vildsvin. Vildsvinen är nattdjur och från blev det tillåtet med belysning vid utfodringsplatser, vilket ger möjlighet till bättre och säkrare jakt. Vid behov får jägarna även använda ljusförstärkning i sikten på vapnen. har utarbetat rekommendationer till länsstyrelserna för användning av fast belysning samt prövning av ansökningar om att använda elektronisk bildförstärkning. En central fråga för att kunna fastställa nya föreskrifter för fångst är krav på fångstredskap. Alla fångstredskap ska vara typgodkända av för att få användas. Godkännandet gäller konstruktionen och att djurskyddslagstiftningens krav ska tillgodoses. Utskottet noterar att på grundval av detta förhållande bedriver ett projekt innefattande tester på redskap för att kunna ta fram riktlinjer och konstruktionskrav. har beslutat att ta fram riktlinjer och konstruktionskrav för fällor för levande fångst av vildsvin och lodjur. I arbetet ingår test av fångstredskap och där deltar åtta konstruktörer och tillverkare. ser också över föreskrifterna för fällor. kan ett EU-direktiv om fällor vara klart. Utskottet har från fått veta att när det gäller ovannämnda projekt kring redskap ska vildsvinsfällorna vara färdigtestade och slutsatser dragna av detta . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ225 (M), MJ238 (M), MJ254 (M), MJ354 (S), MJ371 (M) och MJ380 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en livsmedelsstrategi (S) och om småskaliga slakterier (KD). Jämför reservation 5 (S). Enligt motionerna MJ214 (S) och MJ262 (C) finns det behov av en bred samlad livsmedelsstrategi som sträcker sig . Den svenska livsmedelsstrategin bör bygga på ökad hållbarhet och ökad produktion. En utredning bör tillsättas för att överväga om behöver ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål. Beredskap bör finnas för att klara försörjningen i ett läge med brister på världsmarknaden. För att korta transporter och transporttider inom EU bör man enligt motion MJ422 (KD) yrkande 4 främja närbelägna, eller mobila, småskaliga slakterier. I syfte att stärka samhällets krisberedskap fick i uppdrag att utreda och komma med förslag till att inrätta och utforma samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedskapsplaneringen av livsmedels- och dricksvattenförsörjning. Utgångspunkten för uppdraget är att dessa samverkansgrupper eller råd sedermera ska ges en permanent status. ska avrapportera uppdraget . Utskottet konstaterar att roll i beredskapsfrågorna har tydliggjorts genom en ändring i förordning (2009:1426) med instruktion för . Myndigheten ska enligt 3 § ansvara för nationell samordning av dricksvattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatförändringar samt kris- och beredskapsplanering avseende dricksvattenförsörjning. Myndigheten ska också ansvara för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Som redovisas i budgetpropositionen arbetar regeringen vidare med visionen det nya matlandet. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Av denna anledning initierar regeringen en ny satsning på . Satsningen består av fem olika delar: mat inom den offentliga sektorn, primärproduktion, vidareförädling av mat, matturism samt restaurang. En viktig utgångspunkt i visionen det nya matlandet är att länka samman turism med upplevelser kopplade till mat och dryck. Det är viktigt att även utomlands presenterar svensk gastronomi för att visa vad har att erbjuda. ska tydligare förknippas med matupplevelser i världsklass. En stark, miljöanpassad, hållbar och konkurrenskraftig primärproduktion är en förutsättning för förverkligandet av visionen. Regeringen förfogar över flera verktyg som kan användas i arbetet för att nå visionen, inte minst genom ett bättre utnyttjande av landsbygdens resurser. Livsmedelsstrategin för hela och landsbygdsprogrammet är två centrala verktyg för att förverkliga visionen det nya matlandet. Livsmedelsstrategin har gett goda resultat och kommer att fortsätta . I strategin ingår insatser för att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom sektorn, insatser för mer utvecklade logistiklösningar för transport, insatser för export av livsmedel samt för att öka dialogen mellan sektorns representanter. För att utveckla som matland behövs också åtgärder för att höja kvaliteten på maten i den offentliga sektorn inom t.ex. skolan och äldreomsorgen. En annan viktig del i arbetet med det nya matlandet är att ta fram en kommunikationsstrategi. Syftet med denna är att identifiera ett gemensamt angreppssätt, målgrupper och kanaler för att nå ut och sprida visionen. Ovannämnda insatser kompletterar varandra och stärker möjligheterna att använda den totala potential som finns för ökad tillväxt och fler jobb. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga vision om att ska bli det ledande matlandet i . Utskottet föreslår att motionerna MJ214 (S) och MJ362 (S) lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Som regeringen anför har de insatser som har genomförts för att främja småskalig slakt bidragit till att 18 små slakterier godkänts av . Dessa nya slakterier utgör mer än hälften av de godkända mindre slakterier som finns . behandlas ytterligare 14 ansökningar om godkännande. Utvecklingen med ett växande antal småskaliga slakterier har varit positiv. Småskaliga slakterier ska även fortsatt gynnas genom att den sänkta avgiften för köttkontroll bibehålls. Utskottet föreslår att motion MJ422 (KD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte har tillgodosetts med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ett resurssnålt lantbruk (KD), om behovet av kompensation för miljötjänster (KD), om EU:s jordbruksstöd (V). Jämför reservation 6 (MP, V). Enligt motion MJ272 (KD) yrkande 7 bör möjligheterna för ett mer resurssnålt lantbruk stärkas både på EU-nivå och i vårt eget land. I samband med den fortsatta utvecklingen av EU:s jordbrukspolitik bör möjligheterna stärkas för ett mer resurssnålt lantbruk som inte tär på ändliga resurser utan sluter kretsloppet mellan djur och odling och mellan stad och land. I motion MJ275 (KD) yrkande 1 framhålls behovet av att finna nya vägar att kompensera lantbruket för miljötjänster, t.ex. bevarande av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. Ersättningarna till jordbruket bör i ökad utsträckning baseras på de samhällstjänster som jordbruket bistår med, särskilt bevarandet av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. EU:s jordbruksstöd bör enligt motion MJ294 (V) yrkande 2 ändras i grunden och omvandlas till en politik för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling. Offentligt finansierade ersättningar till lantbruket bör enligt motion U269 (KD) yrkande 7 finnas även för att garantera medborgarnas behov av kollektiva nyttigheter, och för att värna det öppna, betade landskapet. Det svenska genomförandet av jordbruksreformen , den s.k. hälsokontrollen, har bidragit till en ytterligare reformering av jordbrukspolitiken i och till en mer marknadsorienterad jordbrukssektor. Översynen av landsbygdsprogrammet har resulterat i ökade satsningar för att nå de utpekade utmaningarna, nämligen bl.a. klimatförändringen, förnybar energi, vattenförvaltning, biologisk mångfald och omstrukturering av mjölksektorn. Ytterligare har omprioriterats till investeringsstöd inom axel 1 i syfte att stärka mjölksektorn. Dessutom har omprioriterats till axel 1 och 3 för att stärka insatser riktade till visionen om det nya matlandet. Totalt omfattar det svenska programmet programrevidering , vilket är en ökning med . Utskottet anser att de ändringar som genomförts kommer att stärka landsbygdens konkurrenskraft och påskynda samhällets klimatanpassning och energiomställning. Reformen innebär ett ökat fokus på riktade stöd till jordbruket inom landsbygdsprogrammet som ersättning för genomförandet av miljöfrämjande åtgärder. En frikopplad produktion leder till ökad lönsamhet för jordbruket generellt, och får produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning stor betydelse för det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Som redovisas i propositionen har de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört varit betydelsefulla för de areella näringarna. Borttagandet av skatten på handelsgödsel och sänkningen av egenavgifter bedöms därför bidra till att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Landsbygdsprogrammet för 20072013 är ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet. Ett av de övergripande målen för landsbygdsprogrammet är att medverka till att bevara och utveckla ett attraktivt natur- och kulturlandskap och att stimulera omställningen till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. Detta bidrar även till att öka landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö. Landskapet är också en betydelsefull resurs för utveckling av företag som kan bidra till arbete och tillväxt på landsbygden. Som anförs i budgetpropositionen är det viktigt att kontinuerligt arbeta för att bevara ekosystemtjänster och hållbart nyttja den biologiska mångfalden för att bidra till att uppfylla såväl nationella miljökvalitetsmål som internationella åtaganden. Genom åtgärder i landsbygdsprogrammet ges många landsbygdsföretag möjlighet att utveckla verksamhet inom t.ex. naturvårdsentreprenad och andra miljörelaterade verksamheter. Därigenom görs avgörande insatser för att miljökvalitetsmålen som rör skogs- och odlingslandskapen ska kunna uppnås. läggs en grund för jobb och tillväxt i landsbygdens näringsliv. Som regeringen anför stärker detta program förutsättningarna för jobb på landsbygden och en hållbar produktion av livsmedel och bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. I programmets strategiska mål ingår att ett aktivt brukande av jordbruksmarken ska främjas i mindre gynnade områden, att produktionen av kollektiva nyttigheter såsom ett varierat landskap och biologisk mångfald ska stimuleras och att utvecklingen av brukningsmetoder som minskar jordbrukets negativa miljöpåverkan ska stärkas. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en halvtidsutvärdering av programmet, vilken kommer att presenteras . Därefter kommer regeringen att överväga ytterligare behov av justeringar av de befintliga insatserna inom programmet samt behov av ytterligare insatser. har regeringen påbörjat arbetet med nästa landsbygdsprogram för perioden 20142020. En översyn kommer att göras av den strategiska inriktningen inför nästa programperiod. Ett uppdrag kommer dessutom att ges till och om att utarbeta ett tekniskt underlag inför nästa programperiod. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motionerna MJ272 (KD) yrkande 7, MJ275 (KD) yrkande 1, MJ294 (V) yrkande 2 och U269 (KD) yrkande 7 om att ett mer resurssnålt lantbruk bör stärkas och att lantbrukets arbete med miljötjänster, t.ex. bevarande av biologisk mångfald och minskad miljöpåverkan, bör uppmärksammas. Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om svenskt jordbruks konkurrenskraft, småskalig livsmedelsproduktion och närproducerade livsmedel (M), om att de politiska målen bör koncentreras till ökad jordbruksproduktion och minskad byråkrati (C), om ökad konkurrenskraft och lokala livsmedelsproducenter (), om konkurrenskraftig svensk jordbruksproduktion inriktad på lokal produktion och hållbart brukande (S) och om att det svenska jordbrukets konkurrenskraft bör stärkas och regelkrånglet minska (C, M, FP, KD). Jämför reservation 7 (S, MP, V). Enligt motionerna MJ221 (M) och MJ409 (M) bör den småskaliga livsmedelsproduktionen utvecklas och en ökad produktion av närproducerade livsmedel stimuleras. Ambitionen bör vara ett gediget, långsiktigt och ambitiöst arbete som verkar för likformade regelverk av konkurrensmässig natur inom EU. har goda förutsättningar att bli en exportör av livsmedel som sätter kvalitet och smak i centrum. Arbetet med regelförenklingar bör intensifieras. Arbetet med att stimulera fler småskaliga slakterier bör fortsätta, även med långsiktiga satsningar. Jordbrukspolitiken bör enligt motion MJ265 (M) yrkande 1 avregleras och marknadsanpassas. Även i motion MJ338 (M) yrkande 2 framhålls att svenska jordbrukares konkurrenskraft minskar och vi riskerar att tappa produktion inom landet. Lika villkor bör gälla för jordbruksföretagare. bör enligt motion MJ289 (C) se över sin miljö- och djurskyddslagstiftning eftersom produktionen minskar och importen ökar. En ny livsmedelsstrategi bör fortsätta arbetet med att förenkla regelverk och minska byråkratin. Fortsatta satsningar bör enligt motion MJ340 (C) göras på ökad konkurrenskraft och framväxten av fler lokala livsmedelsproducenter. Inom regeringens nuvarande satsning Matlandet görs insatser för såväl primärproduktion, offentliga kök som restaurangbranschen. Generella, fortsatta sänkningar av företagens skatter och avgifter och minskat regelkrångel är en bra början. Svensk jordbruksproduktion bör enligt motion MJ360 (S) vara konkurrenskraftig, inriktad på lokal produktion och ett hållbart brukande. Inför förnyelsen av den gemensamma jordbrukspolitiken diskuterar EU:s medlemsstater övergripande frågor om jordbrukets långsiktigt hållbara utveckling. behöver en strategi som går ut på att ersättning ska ges för det som produceras och för kollektiva nyttigheter. Genom att ständigt utveckla jordbruket och livsmedelsindustrin i kan vi stärka den ekonomiska tillväxten och skapa fler arbetstillfällen enligt motion MJ440 (C, M, FP, KD) yrkandena 1 och 2. Det svenska jordbrukets konkurrenskraft bör stärkas. Regelkrånglet för jordbruket bör minska. Ett av de övergripande målen inom visionen Bruka utan att förbruka är Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Regeringens ambition är att ska vara bästa land att driva företag i. Utskottet instämmer med regeringen i att det ska vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag för både kvinnor och män. Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling är hörnstenar och ger de grundläggande målen, prioriteringarna och en rad av verktygen för det strategiska arbetet med landsbygdsfrågor. Landsbygdsperspektivet bör där det är relevant införlivas som en naturlig del i flera politikområden. Företag inom de gröna näringarna utgör byggstenar för att skapa och upprätthålla en levande landsbygd och hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet anser i likhet med regeringen att politiken ska skapa förutsättningar för att företag på landsbygden ska kunna bli lönsamma och konkurrenskraftiga och att landsbygden ska vara attraktiv för människor att bo och verka på. En positiv utveckling av de gröna näringarna är avgörande även för att behålla och utveckla sysselsättning i efterföljande förädlingsled och skapar jobb och tillväxt i hela landet. Det moderna lantbruksföretaget är mer kapitalintensivt och kräver större investeringar . Den ekonomiska politiken är viktig för viljan att investera. Den s.k. hälsokontrollen har bidragit till reformeringen av jordbrukspolitiken och en ökad marknadsorientering av jordbrukssektorn. Det är centralt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik reformeras så att en mer öppen och marknadsanpassad handel på jordbruks- och livsmedelsområdet kan uppnås. allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är, som utskottet har redovisat, en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenternas efterfrågan och hänsyn till miljön, inklusive slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. Inom ramen för väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i vill lägga ett ökat relativt fokus på miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet. Som redovisas i propositionen arbetar regeringen med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot jordbrukare i övriga EU. Som utskottet har redovisat arbetar regeringen vidare med visionen det nya matlandet. Livsmedelsstrategin för hela och landsbygdsprogrammet är två centrala verktyg för att förverkliga visionen det nya matlandet. Livsmedelsstrategin har gett goda resultat och kommer att fortsätta . Genom insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet finns förutsättningar för strukturomvandling och diversifiering som kan ge förbättrad konkurrensförmåga för de gröna näringarna med binäringar. Jordbruksministern redovisade i ett svar på interpellation 2009/10:453 om en strategi för livsmedelsproduktion att en rad åtgärder har vidtagits för att stärka jordbrukets konkurrenskraft, t.ex. jobbskatteavdraget, nedsättningen av arbetsgivaravgifter och borttagande av skatt på gödselmedel. Konkurrenskraftspaketet är ytterligare en insats som regeringen har vidtagit i syfte att stärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Paketet omfattar totalt i form av insatser som t.ex. sänkt gräns för återbetalning av skatt på bränsle och återbetalning av skatt på el. Därutöver avskaffades ett antal registeravgifter och kontrollavgifter i syfte att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Vidare anfördes att en målsättning är att komma till rätta med den obalans som råder i livsmedelskedjan, och har fått i uppdrag att granska konkurrensförhållandena i livsmedelskedjan. Syftet med denna utredning är att vi ska få en effektiv konkurrens i alla led i livsmedelsproduktionen och ett effektivt nyttjande av samhällets resurser. Jordbruksministern har vidare inrättat en högnivågrupp med näringens aktörer och myndigheter för att diskutera hur man bäst kan stärka konkurrenskraften i den svenska primärproduktionen. Gruppen kommer att träffas regelbundet fram till slutet av 2010. Utskottet instämmer i att regeringens arbete med förenklingar bör leda till en märkbar positiv förändring i vardagen för företagarna. Ambitionen är att ytterligare minska de administrativa kostnaderna för de gröna näringarna. Utskottet konstaterar att företagens administrativa kostnader på ansvarsområden har minskat med , och arbetet fortskrider i syfte att ytterligare minska de administrativa kostnaderna. Regeringen driver enligt budgetpropositionen aktivt frågan om förenklingar av både den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken i EU. Europeiska kommissionen offentliggjorde ett meddelande om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans (KOM(2010) 672). I meddelandet dras riktlinjer upp för ytterligare reformer. Formella lagstiftningsförslag kommer enligt meddelandet att läggas fram . Utskottet välkomnar landsbygdsministerns initiativ att bjuda in utskottet att delta i en kontaktgrupp för att underlätta diskussionerna om det fortsatta reformarbetet av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Kontaktgruppen leds av statssekreteraren vid och består av representanter för de politiska partierna i samt berörda tjänstemän. Syftet med kontaktgruppen ska vara att informera om processer och aktuella frågor samt förslag och ståndpunkter från Europeiska kommissionen, och andra medlemsstater. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motionerna under detta avsnitt om att svenskt jordbruk bör vara konkurrenskraftigt, att småskalig produktion bör utvecklas och att arbetet med förenklingar bör fortgå. Motionerna MJ221 (M), MJ265 (M) yrkande 1, MJ289 (C), MJ338 (M) yrkande 2, MJ340 (C), MJ360 (S), MJ409 (M) och MJ440 (C, M, FP, KD) yrkandena 1 och 2 bör i allt väsentligt anses vara tillgodosedda av vad som anförts och bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en strategiplan och utbyggnaden av små biogasanläggningar (S), om förnybar energi och sockerbeta (M), om metanreduceringsstöd (C) och om råvara till biogas (MP). Jämför reservationerna 8 (S) och 9 (MP). En strategiplan bör enligt motion MJ230 (S) utarbetas för de gröna näringarnas bidrag till att skapa det hållbara samhället. Utbyggnaden av små biogasanläggningar bör uppmuntras. I fråga om förnybar energi anförs i motion MJ265 (M) yrkande 2 att sockerbeta varit ryggraden i den skånska växtodlingen, men är lönsamheten pressad. Genom att göra biogas av blasten och socker och etanol av betan så ökar utnyttjandet av denna gröda, och det stora maskinkapital som finns bundet i den skånska betnäringen får fortsatt användning. I motion MJ442 (C) framhålls behovet av att införa metanreduceringsstöd för stallgödsel och utreda hur tilläggsersättningen inom miljöersättningen för vallodling kan omfatta även vall som används till biogasproduktion. Förslagen i den nationella strategin för biogas bör genomföras. Landsbygdsstödet bör enligt motion N398 (MP) yrkande 10 användas för att understödja att restprodukter i lantbruket utnyttjas som råvara till biogas. förslag om stöd för att tillvarata gödsel som annars bidrar till växthuseffekten är välmotiverat och kan sannolikt finansieras genom omfördelning av olika stödformer för lantbruket. Som anförs i budgetpropositionen arbetar regeringen för stabila förutsättningar för att öka en hållbar produktion av biomassa. Ett viktigt led i detta arbete är genomförandet av direktivet för främjande av förnybar energi (2009/28/EG). beslutade lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (prop. 2009/10:164, bet. 2009/10MJU26, rskr. 2009/10:299). Lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen genomför direktivets bestämmelser om hållbarhetskriterier. Direktivet är ett medel för att uppnå Europeiska unionens mål att av unionens bruttoenergianvändning ska tillgodoses genom energi från förnybara energikällor och att andelen energi från förnybara energikällor när det gäller alla former av transporter ska uppgå till av den slutliga energianvändningen i transporter i varje medlemsstat 2020.