bet · GY01JuU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Utbildning inom statliga myndigheter, kommuner, landsting och skolor om mäns våld mot kvinnor, punkt 35 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju386 yrkande 5. Det är angeläget att se mäns våld mot kvinnor som en del av ett mönster. Att män använder våld som maktspråk har sitt ursprung i det ojämställda samhället. Mäns våld har en sådan omfattning och leder till sådana konsekvenser att det måste ses som samhällsfarligt. Det är alltså till stor del fråga om ett strukturellt fenomen som inte kan elimineras med individinriktade insatser. Alldeles självklart ska samhället vidta alla tänkbara åtgärder för att skydda kvinnor mot könsbaserat våld. Ökade kunskaper inom rättsväsendet om brott mot hbt-personer, punkt 36 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju270 yrkande 1. Det är oacceptabelt att våld, hot och diskriminering mot homosexuella, bisexuella och transpersoner är vardagliga företeelser. Tidigare studier har pekat på att ungefär var fjärde homo- eller bisexuell person vid minst ett tillfälle har utsatts för brott på grund av sin sexuella läggning. Hatbrott mot homosexuella, bisexuella och transpersoner måste beivras med samma kraft som andra hatbrott. Ändå visar utredningar från Brå på stora brister i rättsväsendets insatser mot hatbrotten. Det som främst behövs är inte ändrade lagar utan ökade kunskaper och bättre rutiner inom rättsväsendet. Mycket tyder på att vissa utredningar skulle bli effektivare med speciella utredare som har kännedom om homo- och bisexuellas situation. finns inom polismyndigheterna särskilda kontaktpersoner för hatbrott, men inga särskilda utredare. Polisen och övrig personal inom rättsväsendet bör även få ökade kunskaper om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Relevant hbt-kompetens för alla yrkespersoner, punkt 37 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju401 yrkande 8. Det är i och för sig glädjande att regeringen i sin handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer avser att inrätta ett forskningsprogram som bl.a. kommer att omfatta våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39, åtgärd 52). Det saknas dock åtgärder för hur polis, sjukvård, socialtjänst, kvinnojourer m.fl. som möter människor som har utsatts för våld i nära relationer ska få en ökad hbt-kompetens i praktiken. Regeringen bör därför göra kraftfulla satsningar så att alla yrkespersoner som möter människor som utsatts för samkönat partnervåld har relevant hbt-kompetens. Utbildning för poliser i hbt-kunskap, punkt 38 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju412 yrkande 1. Utbildning om hatbrott ingår i den ordinarie polisutbildningen. Stora delar av de poliser som anställdes saknar dock en adekvat hatbrottsutbildning. Medvetenheten om denna typ av brottslighet varierar också över landet. borde via sitt regleringsbrev få i uppdrag att vidta åtgärder för att öka samtliga polisers kompetens och förmåga att förebygga, upptäcka och utreda hatbrott. Detta behövs för att säkerställa möjligheten till hatbrottsutbildning för de poliser som saknar denna kompetens. Straffskärpningsparagrafen, punkt 39 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju401 yrkande 6. Enligt 29 kap. 2 § 7 är det en försvårande omständighet om motivet bakom ett brott varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller någon annan liknande omständighet. Bestämmelsen förtydligades 2002 och omfattar även brott som begås på grund av offrets sexuella läggning. En utredning från Brå (rapport 2002:9) visar att bestämmelsen om försvårande omständigheter sällan kommer till användning. Endast i vart sjunde undersökt rättsfall där paragrafen hade kunnat tillämpas har så skett. Regeringen bör ge rättsväsendets myndigheter i uppgift att öka kunskaperna om straffskärpningsparagrafens innebörd och användningsområde. Utbildning inom rättsväsendet om sexualbrott, punkt 40 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju330 yrkande 1 och 2010/11:Ju367. Det är av största betydelse att åklagare, försvarare, målsägandebiträden och domare har kunskap om hur en våldtagen person reagerar psykiskt på det sexuella våldet och om hur traditionella könsrollsmönster påverkar vår syn på sexualitet. Av de våldtäktsbrott som anmäls är det ett skrämmande högt antal fall som läggs ned av polis eller åklagare. Det saknas tillräckliga bevis för att gå till domstol. Bristande hantering av våldtäktsärenden signalerar att samhället inte tar sexuella övergrepp på allvar. Gedigna utredningar och kunskaper om sexuella övergrepp och våldtäkter skulle skapa rättssäkerhet för alla våldtäktsoffer. Den senaste tidens våldtäktsdebatt har visat att det finns stora kunskapsluckor och förlegade attityder när det gäller sexuella övergrepp. Det känns som om inte mycket hänt . Det är viktigt att domstolarna har adekvata kunskaper att tolka våldtäktsbegreppet. Ett första steg är att kräva att rättsapparaten obligatoriskt fortbildar sig i kunskaperna om sexuella övergrepp och våldtäkter. Utbildning om sexualiserat våld och mäns våld mot kvinnor för rättskedjan och yrkesutbildningar, punkt 41 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju409 yrkande 3. Bemötandet av brottsoffer för sexualbrott är oerhört viktigt eftersom det påverkar den utsattas vilja att delta i utredningen och en eventuell rättegång. Ett bemötande som upplevs som dåligt och kränkande får ofta motsatt effekt. Alla aktörer inom rättsväsendet måste därför ha kunskap om de maktstrukturer som ligger bakom sexualbrott och mäns våld mot kvinnor och kunskap om hur utsatta kvinnor och barn bör bemötas. Det får inte förekomma att kränkande och ovidkommande frågor ställs till brottsoffret i samband med polisanmälan, brottsutredning och rättegång. Det är inte acceptabelt. Polisen och måste utveckla sin förhörsmetodik. Polisen, åklagarna och domstolarna måste även utveckla bemötandet med utgångspunkt i kunskap om sexualbrottsoffers särskilda behov. vill införa en obligatorisk vidareutbildning för polisen, och domstolsväsendet i dessa frågor. Det är också hög tid för en obligatorisk genusutbildning och utbildning i sexualiserat våld på juristlinjen och polis-, sjuksköterske-, läkar- och socionomutbildningarna. menar att utbildning om sexualiserat våld och mäns våld mot kvinnor ska vara ett obligatoriskt inslag på grundnivå i dessa yrkesutbildningar. Utbildning om sexköpsbrott, punkt 43 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju203 yrkande 1. Vi menar att all exploatering och allt utnyttjande av kvinnor bygger på en skev människosyn och har sin grund i den könsmaktsordning som innebär att män är överordnade kvinnor. Lagstiftning är ett viktigt verktyg, men vi får inte glömma att det finns behov av ökad kunskap och ändrade attityder såväl hos människor i allmänhet som hos myndigheter. Därför är utbildning i domstolar och av poliser och åklagare när det gäller dessa frågor viktigt. Inte minst handlar det om hur rättsväsendet bemöter brottsoffren. Behandlingen av gärningsmännen är dock också viktig. Det har exempelvis rapporterats hur polisen gått med på att skicka delgivningspapper till de misstänktas arbetsplatser i stället för deras hem. All sådan särbehandling väcker misstankar om att de rättsvårdande myndigheterna inte ser så allvarligt på brottet. Utredning av diskriminering inom rättsväsendet, punkt 44 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju221. Brås rapport i rättsprocessen (2008:4), om missgynnande av personer med utländsk bakgrund, visar att diskrimineringen inom rättsväsendet i hög grad existerar. Tyvärr innehåller utredningen inte uppgifter om i hur stor utsträckning. Det är viktig information för att kunna förändra situationen. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts som har till uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. Etnisk diskriminering inom rättsväsendet, punkt 45 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju406 yrkandena 1 och 2. Rättsväsendet är en av de viktigaste delarna i ett demokratiskt samhälle. Det är oerhört viktigt att alla människor i vårt samhälle har förtroende för och tilltro till rättsväsendet. Etnisk diskriminering inom rättsväsendet kan leda till två allvarliga konsekvenser. Den ena är självklart den orättvisa behandling som vissa grupper då utsätts för. Den andra är att den bidrar till att känslor av utanförskap ökar, vilket enligt många kriminologer är en starkt bidragande faktor till faktisk brottsbenägenhet. Det finns en pågående debatt om huruvida domar mot personer med annan etnisk bakgrund än svensk är hårdare än vid jämförbara brott som begåtts av etniska svenskar. Det finns studier som stöder sådana antaganden. I Brås rapport i rättsprocessen (2008:4) redogörs för upplevelser både från dem som drabbats av diskriminering och från representanter för rättsväsendet. Enligt rapporten finns det behov av ytterligare forskning, men redan nu kan åtgärder vidtas. Vi instämmer i detta. Lämpligast är att var och en av rättsväsendets myndigheter inventerar vad som behöver göras inom myndighetens eget verksamhetsområde och därefter vidtar åtgärder. Regeringen bör därför ge rättsväsendets myndigheter ett sådant uppdrag. Vi anser även att inrättandet av ett forskningscenter inriktat mot etnisk diskriminering i rättsväsendet bör utredas. Nordiskt samarbete om vittnesskydd, punkt 46 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju293 yrkande 8. För att öka skyddet för dem som vittnar behövs ett förbättrat vittnesskyddsprogram. Här skulle ett ökat nordiskt samarbete kunna hjälpa till. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Förstärkt vittnesskydd, punkt 47 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju311 och bifaller delvis motionerna 2010/11:Ju305, 2010/11:Ju318 och 2010/11:Ju337. Den lagstadgade vittnesplikten måste kompletteras med ett bättre stöd och skydd för vittnet från de rättsvårdande myndigheterna än det som finns . Utvecklingen är att allt fler vittnen hotas. Antalet anmälningar om övergrepp i rättssak har ökat . Överlag måste säkerheten komma mer i fokus inom domstolsväsendet. Det ska självklart finnas möjligheter till larmbågar och visitering. Offer, vittnen och förövare måste kunna erbjudas separata väntrum. Vidare måste information om vittnesstöd finnas tillgänglig inför en rättegång, då erfarenheten visar att det ökar tryggheten. styrelses redogörelse om inställda huvudförhandlingar i brottmål, punkt 52 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju1, bifaller delvis motion 2010/11:Ju336 och lägger redogörelse /11:RRS2 till handlingarna. konstaterar att det finns brister såväl hos polisen och som hos domstolarna vad gäller hanteringen av brottsmålsprocessen fram till huvudförhandling. Men framför allt kritiseras regeringen, som ytterst har ansvar för rättsväsendets utveckling och effektivitet, för passivitet. En effektiv rättskedja kräver samverkan mellan myndigheterna. är därför förvånad över att regeringen inte gett myndigheterna i uppdrag att se över detta arbete. Regeringen har inte heller efterfrågat någon fördjupad analys av orsakerna till de strukturproblem som finns. Detta är en mycket allvarlig kritik som vi menar att regeringen måste ta till sig. ger ett antal rekommendationer som är riktade till både regeringen och myndigheter. Vi menar att regeringen måste följa upp dessa rekommendationer och se till att de genomförs. styrelses redogörelse om hanteringen av mängdbrott, punkt 53 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju2 och lägger redogörelse /11:RRS4 till handlingarna. drar i redogörelsen slutsatsen att varken regeringen eller myndigheterna har gjort tillräckligt för att lösa problemen med mängdbrottshanteringen. Regeringen har enligt uppfattning varit senfärdig när det gäller att vidta verkningsfulla åtgärder mot problemen med mängdbrottshanteringen. Mycket arbete återstår för att hanteringen av mängdbrott ska bli effektiv och visa förbättrade resultat. Rutiner och arbetssätt kan utvecklas ytterligare, det saknas ett rättskedjeperspektiv hos myndigheterna, samverkan mellan polis och åklagare måste förbättras och det saknas tillräckligt många civila utredare. ger ett antal rekommendationer som är riktade till både regeringen och myndigheter. Vi menar att regeringen måste följa upp dessa rekommendationer och se till att de får genomslag. Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (SD) (SD) anför: Vi sverigedemokrater har i motion Fi231 En återupprättad välfärd gett vår syn på inriktningen av den samlade politiken. Vi anser sammanfattningsvis att medel bör omfördelas från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt ett utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. Majoriteten i avser dock att fastställa en annan ekonomisk ram för utgiftsområde 4 i den statliga budgeten. Eftersom således genom rambeslutet kommer att välja en annan inriktning av politiken än den förespråkar deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområde 4 som förordas i vår anslagsmotion Ju388. Vi föreslår kraftiga straffskärpningar för grova och upprepade brott, bl.a. genom att verkliga livstidsstraff, utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning, införs för de farligaste brottslingarna. Likaså förespråkar vi obligatorisk utvisning av alla utländska medborgare som begår grövre brott samt ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfallsförbrytare mängdrabatter på brott. Vi satsar också på ett nytt system för utbetalningar av skadestånd, där staten garanterar brottsoffren den ersättning de har rätt till, oavsett gärningsmannens vilja eller förmåga till betalning. Ett offentligt register över dömda pedofiler samt brottsprovokation under välreglerade former i jakten på s.k. nätpedofiler anser vi också ska införas. Det krävs vidare krafttag mot den organiserade brottsligheten, ett snabbare domstolsförfarande, ett garanterat vittnesskydd och ett utökat stöd till utsatta invandrarkvinnor. Sammanfattningsvis föreslår vi en fördelning av anslagen till utgiftsområde 4 Rättsväsendet i enlighet med följande. Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Prioritering av arbetet mot sexualbrott mot barn som begåtts utomlands, punkt 3 (SD) (SD) anför: Enligt min mening är det angeläget att bekämpa barnsexturism. Jag kan dock inte instämma i det som majoriteten anför om att det europeiska samarbetet har en central betydelse i det sammanhanget. Jag är inte heller positivt inställd till kommissionens förslag till direktiv (2004/68/RIF). Av principiella skäl motsätter jag mig att detta ska regleras genom ett överstatligt direktiv. Frågan kan regleras på annat sätt, t.ex. genom bilaterala avtal. Även om jag alltså inte kan ställa mig bakom det som majoriteten anför i denna del, delar jag majoritetens uppfattning att det inte behövs något tillkännagivande från när det gäller barnsexturism. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 4: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled (avsnitt 3.7). anvisar för anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning i propositionen. Redogörelse /11:RRS2 styrelses redogörelse om inställda huvudförhandlingar i brottmål. Följdmotion med anledning av redogörelse /11:RRS2 2010/11:Ju1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inställda huvudförhandlingar i brottmål. Redogörelse /11:RRS4 styrelses redogörelse om hanteringen av mängdbrott. Följdmotion med anledning av redogörelse /11:RRS4 2010/11:Ju2 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hanteringen av mängdbrott. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K291 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen låter utreda frågan om det finns behov av att förstärka lagstiftningen mot korruption. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om berörda myndigheter har tillräckliga utredningsresurser för att kartlägga, utreda och bekämpa korruption och mutbrott. 2010/11:Ju202 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett tingsställe i . 2010/11:Ju203 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap om sexköpsbrott bland de rättsvårdande myndigheterna. 2010/11:Ju214 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla samhällets skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla samhällets skydd för forskare som arbetar med djurförsök och deras forskningsresultat. 2010/11:Ju215 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöpolisverksamheten. 2010/11:Ju220 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare och snabbare uppföljning av snatterier. 2010/11:Ju221 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om diskriminering inom rättsväsendet. 2010/11:Ju224 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet. 2010/11:Ju231 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett häkte i . 2010/11:Ju233 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få bedriva polisutbildning. 2010/11:Ju235 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser som stärker kompetensen hos dem som genomför förhör med barn vid misstanke om övergrepp från närstående. 2010/11:Ju238 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över varför så få våldtäktsbrott upp. 2010/11:Ju242 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan mot hatbrott. 2010/11:Ju243 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa bättre samordning mellan myndigheter för att uppnå bättre brottsbekämpning. 2010/11:Ju247 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flytta tillbaka polisens ledningscentral till . 2010/11:Ju251 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att en polishelikopter och dess fortsatta verksamhet stationeras permanent i . 2010/11:Ju252 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet mot barnsexturism även fortsättningsvis bör prioriteras hos . 2010/11:Ju259 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en polishögskola i . 2010/11:Ju265 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa ekobrottsligheten. 2010/11:Ju266 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om människohandel. 2010/11:Ju267 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över på vilket sätt nämndemännen kan få en adekvat utbildning för sitt uppdrag. 2010/11:Ju270 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade kunskaper inom rättsväsendet om brott mot homosexuella, bisexuella och transpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisens information till brottsoffer som utsätts för hatbrott på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser mot våld i samkönade relationer samt hedersrelaterade brott riktade mot homosexuella, bisexuella och transpersoner. 2010/11:Ju275 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringspotentialen i polisens e-tjänster. 2010/11:Ju280 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam grundutbildning för polisens, och brottsbekämpande personal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i det fall att polisutbildningen blir högskoleutbildning ska även tull- och kustbevakningsutbildning jämställas med högskoleutbildning. 2010/11:Ju281 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur övergrepp i rättssak effektivare kan bekämpas. 2010/11:Ju285 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla arbetet med att motverka kontokortsbedrägerier. 2010/11:Ju286 av (M):