bet · GY01KU13 · 2010-11-16 00:00:00 — 2010/11:KU13 Följdändringar till en reformerad grundlag Följdändringar till en reformerad grundlag I detta betänkande behandlas regeringens proposition 2010/11:3 Följdändringar till en reformerad grundlag utom när det gäller två av lagförslagen, vilka av samordningsskäl överlämnats till trafikutskottet. I propositionen föreslås att hänvisningarna i ett antal lagar anpassas till ändrade numreringar av paragraferna i regeringsformen. Dessutom föreslås att lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, vallagen (2005:837) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) anpassas till bl.a. de benämningar på Europeiska unionens institutioner som följer av Lissabonfördraget. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker i allt väsentligt regeringens lagförslag men lägger fram ett eget förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Detta förslag innehåller förutom regeringens förslag till lagändringar även ändringar beträffande hänvisningar till bestämmelser i riksdagsordningen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut dels regeringens förslag i bilaga 2 till a) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, b) lag om ändring i lagen (1974:579) om handläggningen av nådeärenden, c) lag om ändring i lagen (1974:613) om handläggningen av vissa regeringsärenden, d) lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, e) lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, f) lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369), g) lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, h) lag om ändring i kommunallagen (1991:900), i) lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., j) lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för , k) lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet, l) lag om ändring i lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, m) lag om ändring i vallagen (2005:837), n) lag om ändring i lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid, o) lag om ändring i lagen (2009:1427) om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen, dels utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2010/11:3 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning beslutade att som vilande anta bl.a. förslag till lag om ändringar i regeringsformen (2009/10:KU19, prot. 2009/10:130, rskr. 2009/10:304). Regeringen föreslår i denna proposition vissa ytterligare följdändringar utöver de följdändringar till ändringarna i regeringsformen som lagts fram i proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag. Regeringen föreslår dessutom vissa lagändringar för att anpassa benämningarna på Europeiska unionens institutioner till vad som följer av Lissabonfördraget. På grund av lagändringarnas beskaffenhet har förslagen inte remissbehandlats, och Lagrådets yttrande har inte inhämtats. Propositionen har inte föranlett några motioner. Utskottet har överlämnat lagförslag 4 om ändring i lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer och lagförslag 9 om ändring i lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg till trafikutskottet för samordning med lagförslag i proposition 2010/11:30. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker i allt väsentligt regeringens lagförslag men föreslår vissa kompletteringar av en av lagarna. Regeringen föreslår att en rad lagar som innehåller hänvisningar till bestämmelser i regeringsformen ändras så att hänvisningarna avser motsvarande bestämmelser i regeringsformen i dess lydelse enligt förslaget i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Grundlagsändringarna innefattar, förutom ett flertal materiella ändringar, bl.a. redaktionella omflyttningar av paragrafer inom och mellan kapitlen i regeringsformen. De föreslagna grundlagsändringarna bör enligt regeringen nu följas upp genom ändringar i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, lagen (1974:579) om handläggningen av nådeärenden, lagen (1974:613) om handläggningen av vissa regeringsärenden, lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, folkomröstningslagen (1979:369), lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, kommunallagen (1991:900), lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., lagen (2002:1023) med instruktion för , lagen (2003:333) om Lagrådet, lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt lagen (2009:1427) om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen. Regeringen föreslår också följdändringar med anledning av Lissabonfördraget, som bl.a. innebär att Europeiska unionen (EU) har ersatt Europeiska gemenskapen (EG) som juridisk person samt att unionens institutioner har fått nya namn. Vid sidan av EU finns Europeiska atomenergigemenskapen kvar. Atomenergigemenskapen ingick tidigare tillsammans med bl.a. EG i Europeiska gemenskaperna. Dessa ändringar innebär enligt regeringen att lagstiftning som innehåller hänvisningar till Europeiska gemenskapen eller Europeiska gemenskaperna behöver ändras. Författningarna ska i stället hänvisa till Europeiska unionen respektive Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. Genom Lissabonfördraget har också Europeiska gemenskapernas domstol bytt namn till Europeiska unionens domstol, och den del av domstolen som utgör förstainstansrätten har bytt namn till Europeiska unionens tribunal. Vidare har Europeiska gemenskapernas kommission bytt namn till Europeiska kommissionen. Regeringen föreslår mot denna bakgrund ändringar i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, vallagen (2005:837) och offentlighets- och sekretesslagen. I den förstnämnda lagen ersätts benämningen Europeiska gemenskapernas officiella tidning av benämningen Europeiska unionens officiella tidning. Vallagen innehåller en paragraf (1 kap. 6 §) där det räknas upp vilka uppdrag som är oförenliga med uppdrag som ledamot av . Regeringen anser att det finns skäl att nu anpassa vallagen så att hänvisningarna till EU:s institutioner överensstämmer med Lissabonfördraget. I offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess för uppgifter som är hänförliga till utredningar om överträdelser av bl.a. artiklarna 81 och 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Genom Lissabonfördraget har motsvarande bestämmelser förts in i artikel 101 respektive 102 i fördraget om Europeiska unionens fördragssätt. Regeringens förslag innebär att offentlighets- och sekretesslagen anpassas till dessa ändringar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Till lagen om ändring i offentlighets- och sekretesslagen föreslås övergångsbestämmelser som innebär att äldre bestämmelser om sekretess fortsätter att gälla för uppgifter som hänför sig till en utredning eller gäller ett ärende hos om överträdelser av artikel 81 eller 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Den tystnadsplikt som följer enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen i dess lydelse före fortsätter enligt övergångsbestämmelserna att ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottet tillstyrker i allt väsentligt regeringens lagförslag. Utskottet lägger dock fram ett eget förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen, där regeringens förslag kompletterats med ytterligare ändringar. Det gäller 41 kap. 1 och 2 §§. I dessa bestämmelser finns hänvisningar till bestämmelser i riksdagsordningen som fått en ändrad paragrafnumrering genom en tidigare lagändring, och utskottets förslag innebär en anpassning till detta. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:3 Följdändringar till en reformerad grundlag: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 2. lag om ändring i lagen (1974:579) om handläggningen av nådeärenden, 3. lag om ändring i lagen (1974:613) om handläggningen av vissa regeringsärenden, 5. lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, 6. lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, 7. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369), 8. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, 10. lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 11. lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., 12. lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för , 13. lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet, 14. lag om ändring i lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, 15. lag om ändring i vallagen (2005:837), 16. lag om ändring i lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid, 17. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 18. lag om ändring i lagen (2009:1427) om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen. Lagförslag 4 och 9 behandlas i annat sammanhang. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 17 kap. 3 §, 30 kap. 3 §, 41 kap. 1 och 2 §§ samt 44 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till utredning hos av överträdelser av 2 kap. 1 eller 7 § konkurrenslagen (2008:579) eller artikel 81 eller 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, om det med hänsyn till syftet med utredningen är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs. Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till utredning hos av överträdelser av 2 kap. 1 eller 7 § konkurrenslagen (2008:579) eller artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om det med hänsyn till syftet med utredningen är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs. Sekretess gäller hos i ärende som rör utredning av överträdelse av 2 kap. 1 eller 7 § konkurrenslagen (2008:579) eller av artikel 81 eller 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen för uppgift i anmälan eller utsaga från en enskild, om det kan antas att den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos i ärende som rör utredning av överträdelse av 2 kap. 1 eller 7 § konkurrenslagen (2008:579) eller av artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för uppgift i anmälan eller utsaga från en enskild, om det kan antas att den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . För uppgift om vad som har förekommit vid sammanträde med kammare tillämpas sekretessbestämmelserna i denna lag endast om sammanträdet har hållits inom stängda dörrar. För uppgift som har tagits in i kammarens protokoll gäller sekretess enligt denna lag endast i de fall som avses i 15 kap. För uppgift i annat protokoll eller beslut tillämpas endast bestämmelserna i 15 kap., 19 kap. 7 § och, när det gäller stenografiska uppteckningar enligt 10 kap. 9 § riksdagsordningen, 16 kap. denna lag. För uppgift som har tagits in i kammarens protokoll gäller sekretess enligt denna lag endast i de fall som avses i 15 kap. För uppgift i annat protokoll eller beslut tillämpas endast bestämmelserna i 15 kap., 19 kap. 7 § och, när det gäller stenografiska uppteckningar enligt 10 kap. 13 § riksdagsordningen, 16 kap. denna lag. Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadsplikt för riksdagsledamöter och för tjänstemän i finns i 10 kap. 7 § regeringsformen samt 2 kap. 4 §, 4 kap. 17 § och 10 kap. 8 § riksdagsordningen. Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadsplikt för riksdagsledamöter och för tjänstemän i finns i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 2 kap. 4 §, 4 kap. 17 § och 10 kap. 12 § riksdagsordningen. 1 §1[ Senaste lydelse 2010:715.] Rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 1. beslut enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen, 1. beslut enligt 10 kap. 12 § tredje stycket andra meningen regeringsformen, 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, 2 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt, och 5. beslut enligt 4 kap. 17 § eller 10 kap. 12 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter som hänför sig till en utredning eller gäller ett ärende hos om överträdelser av artikel 81 och 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Den tystnadsplikt som följer av beslut enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen i dess lydelse före , har fortsatt företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen.