bet · GY01KrU1 · 2010-12-07 00:00:00 — genomförande av det samlade ansvaret för statens stöd och samordning inom biblioteksväsendet får belasta anslaget. I enlighet med beslut med anledning av den kulturpolitiska propositionen införs 2011 en ny modell, den s.k. samverkansmodellen, för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Regeringen föreslår att en ny lag ska införas om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet.2[ Lagförslaget behandlas i avsnitt 4 i detta betänkande.] Samverkansmodellen avses omfatta de landsting som uppfyller kriterierna i denna lag. Vad som sägs om landsting gäller även för . har på regeringens uppdrag inlett dialoger med landstingen i , , och samt om att de ska ingå i modellen (prop. s. 32). ska ansvara för fördelningen av statsbidragen till de regioner som omfattas av den nya lagen. Dessa, dvs. landstingen i de fyra nämnda länen samt , ska fördela bidrag till samtliga sådana verksamheter som är stödberättigade enligt befintliga bestämmelser, nämligen till professionell teater-, dans- och musikverksamhet, museiverksamhet, biblioteksverksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet samt främjande av hemslöjd. Bidragen kan även inbegripa andra mottagare än institutioner med landsting eller kommun som huvudman. Inom ramen för samverkansmodellen kommer att kunna lämna stöd till tidsbegränsade strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse. Landstingen samt ska följa upp de statliga medlens användning och redovisa resultatet av uppföljningen till . En övergripande nationell uppföljning av samverkansmodellen och medlens användning ska genomföras av . Den nya analysmyndigheten som avses inrättas ska utvärdera modellen och dess effekter (se anslag 1:7 Myndigheten för kulturanalys). , , Stiftelsen och ska även fortsättningsvis inom ramen för anslaget fördela bidrag till regionala kulturinstitutioner och konsulenter i de landsting som inte ingår i samverkansmodellen. I anslaget ingår även medel för att finansiera uppgifter inom ramen för Kungl. nya ansvar för att ha nationell överblick, främja samverkan och driva på utvecklingen inom biblioteksväsendet. Totalt beräknar regeringen att avsätts som ett steg i Kungl. nya uppdrag, varav avser bidragsgivning till lånecentraler och depåbibliotek. Regeringen föreslår att överföringar görs till anslaget från tio andra anslag enligt följande: från anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete för länskonsulenter inom områdena dans, bild, form och mångkultur från äldreanslag 1:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel från anslag 2:1 Bidrag till Operan, , , , och för bidrag till teaterkonsulenter från äldreanslag 2:2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner från äldreanslag 3:1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet från äldreanslag 4:4 Främjande av hemslöjden för regional konsulentverksamhet inom hemslöjden från anslag 6:1 för enskilda regionala arkiv från äldreanslag 6:2 Bidrag till regional arkivverksamhet från äldreanslag 8:3 Bidrag till regionala museer från anslag 10:1 Filmstöd för bidrag till regionala resurscentrum för film och video. Därutöver tillförs anslaget för Kungl. nya ovan omnämnda nationella ansvar inom biblioteksväsendet. Sammantaget föreslår regeringen att 1 ska anvisas under anslaget . I motion Kr285 anför Socialdemokraterna att de ser positivt på regionaliseringen. När den nya modellen för fördelning av statliga kulturmedel nu ska sjösättas är det enligt motionärerna nödvändigt att tillskjuta extra medel utöver regeringens förslag för att underlätta processen. Något preciserat belopp för detta ändamål anges emellertid inte i motionen (yrkande 5). Av motion Kr301 av Socialdemokraterna, de gröna och framgår att de tre partierna har avsatt totalt utöver regeringens förslag till utgiftsområde 17 (yrkande 1). föreslår i motion Kr320 att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen gäller främst internationella och mångkulturella verksamheter, bl.a. länskonsulenterna för mångkultur. Samverkansmodellen syftar till att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågor. Modellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar på kulturområdet. Modellen, som inledningsvis kommer att tillämpas endast i fyra landsting och , bygger bl.a. på att de regionala och lokala beslutsfattarna samverkar med den centrala nivån samt att fleråriga kulturplaner utarbetas i samverkan mellan landstingen, länets kommuner, länets professionella kulturliv och det civila samhället. Staten kommer allt framgent att ha ett övergripande ansvar för den nationella kulturpolitiken. Exempelvis kommer de nationella kulturpolitiska målen att utgöra en grund för den regionala hanteringen av de statliga kulturmedlen. Som framgår av propositionen kommer bidrag till kulturverksamheter i län som inte omfattas av bidragsfördelning enligt den nya lagen att beslutas av berörda statliga institutioner3[ Följande institutioner kommer att även i fortsättningen fördela bidrag inom sina områden till institutioner som inte ingår i samverkansmodellen: , , och Stiftelsen . En nyhet är dock att Kungl. ska fördela medel till bl.a. lånecentralerna och depåbiblioteket.] enligt nuvarande förordningar (prop. s. 68). Utskottet konstaterar att anslaget har tillförts medel från en rad anslag inom utgiftsområde 17. Nivån på anslaget, som motsvarar den nivå som gäller för samma bidragsändamål, är enligt utskottets uppfattning väl avvägd. Utskottet kan således inte biträda motionsförslag om vare sig ökning eller minskning av anslaget utan ställer sig bakom regeringens förslag. Myndigheten för kulturanalys (1:7) Anslaget ska användas för förvaltningskostnader för den nya Myndigheten för kulturanalys samt för forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet. Myndigheten för kulturanalys ska, med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder samt analysera utvecklingen inom hela kulturområdet. Regeringen bedömde i den kulturpolitiska propositionen 2009/10:3 Tid för kultur att det är viktigt att förstärka oberoende analys och uppföljning inom kulturområdet. Regeringen har kommit fram till att en ny myndighet bör bildas för ändamålet, Myndigheten för kulturanalys. Den huvudsakliga uppgiften för myndigheten ska vara att, med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekterna av föreslagna och genomförda åtgärder inom hela kulturområdet, såväl den offentligt finansierade som den ideella och kommersiella. Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten (dir. 2010:81). Myndigheten ska inrättas fr.o.m. . Regeringen föreslår att överföringar till detta anslag görs enligt följande: från anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete från anslag 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . Utskottet konstaterar att den nya myndighetens inriktning innebär att den ska bistå regeringen med underlag och rekommendationer som kan resultera i att den rådande kulturpolitiken omprövas. Myndigheten ska även bevaka omvärlden och följa den internationella utvecklingen på kulturområdet samt utvärdera den nya samverkansmodellen (se anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet). Genom att analysfunktionen nu skiljs från bidragsgivningen får kulturområdet en fristående utvärderingsmyndighet som kommer att ha ansvar för hela kulturområdet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Kultursatsning (99:1, nytt anslag) I motion Kr301 av Socialdemokraterna, de gröna och föreslår motionärerna att en kultursatsning görs som syftar till ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Motionärerna vill ta ett första steg för en sådan satsning och föreslår för detta ändamål att utöver regeringens samlade förslag ska avsättas för utgiftsområde 17. De satsningar som nämns i motionen går ut på att fri entré på statliga museer ska återinföras och att ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel och serietecknande ska inrättas (yrkandena 1 och 2). Förslag med delvis samma syften som i motion Kr301 (S, MP, V) och delvis andra syften framförs också i kommittémotioner av de tre partierna. Socialdemokraterna föreslår i motion Kr285 en satsning på Kreativa . Partiet anser bl.a. att kulturpolitiken under alliansregeringen har präglats av passivitet, få nya idéer och få visioner. Kulturskaparnas villkor har försämrats kraftigt. Den fria entrén på museerna har liksom avskaffats (yrkande 1). Ett snarlikt förslag framförs i motion Kr338 av de gröna. Motionärerna anser att behoven, möjligheterna och utmaningarna inom svenskt kulturliv är stora av passivitet och låga ambitioner (yrkande 1). uttrycker samma uppfattning i motion Kr331, dock utan att framställa något yrkande i frågan. I motion Kr338 av de gröna föreslår motionärerna att ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur ska inrättas. Centrumet ska ansvara för dynamiska utställningar som inledningsvis inte kan bygga på egna samlingar utan på lån från andra institutioner. Något preciserat belopp för denna satsning anges inte i motionen (yrkande 9). Socialdemokraterna föreslår i motion Kr285 med hänvisning till rådande konjunkturläge att det framgångsrika ska återupptas. En fortsättning på projektet skulle innebära att kulturarvet bevaras genom bl.a. restaureringar, reparationer, katalogisering och digitalisering och att arbetstillfällen skapas inom kulturarbetsmarknaden (yrkande 12). Liknande förslag finns i motion Kr338 (yrkande 2) av de gröna och i motion Kr331 (yrkande 1) av . Något preciserat belopp för satsningen anges inte i någon av de tre motionerna. Utskottet konstaterar att de förslag till satsningar på ett kreativt som väckts i här aktuella motionsförslag bl.a. innebär att det nu avslutade återupptas samt att fri entré återinförs på statliga museer. Det framgår emellertid inte av motionerna hur stora belopp som motionärerna har tänkt ska användas på dessa och andra föreslagna reformer. Enligt utskottets uppfattning är motionärernas förslag att finansiera olika ändamål alltför vagt för att det ska vara möjligt för utskottet att bedöma om nivån på budgeterade medel är realistisk. Utskottet kan inte biträda här aktuella motionsförslag. I sammanhanget finns det skäl att erinra om att regeringen antog en handlingsplan för att utveckla kulturella och kreativa näringar. Syftet med handlingsplanen är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare inom kulturella och kreativa näringar att utveckla sina affärsidéer och företag samt förbättra lönsamheten. Insatserna i handlingsplanen ska utgå ifrån de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. För ändamålet har regeringen avsatt ca . Statlig kulturarvsfond (99:2, nytt anslag) I motion Kr320 anför att de långsiktigt strävar efter att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Av den anledningen anser de att stödet för att bevara kulturarvet och levandegörande den traditionella, folkliga, svenska kulturen ska utökas kraftigt. I motionen föreslår de bl.a. att ska anvisas för ett nytt anslag som avser en statlig kulturarvsfond. Enligt utskottets uppfattning är det problematiskt att som föreslås i motionen särskilja vad som ska betecknas som kärnan i den svenska kulturen. Det som vi brukar kalla svenskt kulturarv, svenska språket, musiken, traditionerna och kulturen har under århundradenas lopp influerats av många andra kulturer. Utifrån kommande impulser har efter hand införlivats i och i hög grad berikat den svenska kulturen. Det som kan verka vara ursvenskt för vår tids människor härrör mycket ofta från andra länder och andra folk. Det gäller t.ex. sedvänjor, språkliga uttryckssätt, möbler, litteratur, folklig kultur och musik. En mycket stor andel av de medel som anvisas över utgiftsområde 17 går till musei-, arkiv- och kulturmiljöområdena. Dessa medel är avsedda för vårt kulturarv i vid mening. Enligt utskottets synsätt är det inte motiverat att införa ett nytt anslagsändamål i enlighet med vad som föreslås i motion Kr320 (SD). Utskottet kan således inte ställa sig bakom motionen. Kulturkanon (99:3, nytt anslag) I motion Kr310 av framför motionärerna uppfattningen att det i liksom i finns ett behov av en breddad och fördjupad diskussion kring ämnen som kultur, historia och identitet. Det finns anför de ett värde i att uppmuntra befolkningen till ökad reflexion kring kulturarvet och vad som skulle kunna anses vara särskilt betydelsefullt för att forma den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss . En svensk kulturkanon bör utarbetas med inspiration från den danska motsvarigheten. I motion Kr320 föreslår att ett nytt anslag ska inrättas för en kulturkanon och avsätter för ändamålet. kulturkanon har utarbetats på uppdrag av kulturministeriet och består av 108 verk fördelade på olika konstarter, bl.a. arkitektur, bildkonst, film, litteratur och musik. Kulturkanonen är avsedd att vara en introduktion till det danska kulturarvet och utgöra en utgångspunkt för debatt om dansk konst och kultur. Enligt utskottets uppfattning ankommer det på regeringen att i den mån det anses vara påkallat uppdra till berörda myndigheter att utarbeta en svensk kanon. Utskottet är emellertid inte berett att avsätta några särskilda medel för ändamålet och kan således inte biträda motionerna Kr310 (SD) och Kr320 (SD). Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , och (2:1) Anslaget används för bidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet, nämligen de två nationalscenerna Operan och samt , och . Vidare anvisas bidrag till , dvs. nationalgåva till , under anslaget. Regeringen föreslår att Operan tillförs för ökade kostnader till följd av underhålls- och investeringsåtgärder i byggnaden. föreslås att bidraget ska minskas med eftersom tidigare tidsbegränsade medel upphör. Sammantaget uppgår bidraget till Operan till . Bidraget till föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att bidraget till ska minskas med . Mot bakgrund av att regeringen föreslår en ny modell för fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet överförs av bidragsmedel till anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet . Medlen avser teaterkonsulenter. Sammantaget uppgår bidraget till till . Bidraget till minskas med eftersom tidigare tidsbegränsade medel upphör. Sammantaget uppgår bidraget till till . Bidraget till föreslås uppgå till . För uppgår bidraget till . Slutligen minskas anslaget med till följd av att Stiftelsen avvecklas. Avvecklingskostnaderna för Rikskonserter hanteras inom ramen för anslag 2:3 . Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (2:2) Under anslaget beräknas medel för bidrag till den fria scenkonsten samt arrangerande musikföreningar, stöd till produktion och distribution av fonogram, bidrag till vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse, bidrag till samverkan med tonsättare m.m. Som ett led i att de statliga insatserna inom musikområdet reformeras föreslås en ökning av anslaget med för att bl.a. förstärka insatser för musikinspelningar och tonsättarverksamhet. Vidare överförs till anslaget för bidrag för samverkan med tonsättare. Dessa medel fördelades tidigare inom ramen för äldreanslaget 2:2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . I motion Kr285 föreslår Socialdemokraterna en ökning av anslaget utöver regeringens förslag . Ökningen som inte närmare preciseras ska användas för arrangörsstödet. Motionärerna framhåller att arrangörsföreningarna har stor betydelse för det svenska kulturlivet. De insatser som utförs av lokala eldsjälar innebär att verksamheterna bedrivs med ekonomisk effektivitet. Engagemanget har också positiva konsekvenser för lokal förankring, ett offensivt publikarbete och en kvalitativ programläggning (yrkande 6). Av motion Kr301 av Socialdemokraterna, de gröna och framgår att de tre partierna har avsatt totalt för utgiftsområde 17 utöver regeringens förslag (yrkande 1). Utskottet anser liksom motionärerna att arrangörsföreningarna inom teater-, dans- och musikområdena i hög grad medverkar till att sprida kultur i hela landet. Utskottet har noterat att ökade stödet till musik- och dansarrangörerna (prop. s. 74, tabell 5.4). I sammanhanget finns det också skäl att framhålla att ett av syftena med musikreformen är att omfördela resurser från central administration till sådana musikändamål som erhåller stöd under detta anslag, bl.a. musikarrangörer. Regeringen har aviserat en förstärkning av anslaget på sammanlagt . Av ökningen är avsedda för musikområdet. Det ankommer på att inom den givna ramen avgöra hur stort belopp som ska användas för arrangörer. Utskottet som konstaterar att motionärernas förslag till ökning av anslaget inte är preciserat kan inte biträda motionsförslaget. Därmed ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget . I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden . Anslaget ska användas för den nybildade myndigheten musikverks förvaltningskostnader, projektverksamhet inom musikområdet samt kostnader för avveckling av Stiftelsen . ska främja levande musik samt dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande teaterns, dansens och musikens kulturarv. beslutade efter förslag från regeringen i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur att statens stöd till Stiftelsen skulle avvecklas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I samma proposition bedömde regeringen att en ny plattform för musiken skulle kunna bidra med nationell överblick och kompetensuppbyggnad, främja internationell samverkan inom det svenska musiklivet, hålla musikens kulturarv levande samt att Statens musiksamlingar skulle få det samlade ansvaret för uppdraget. Vidare skulle statens stöd till musikverksamhet på regional nivå och till det fria musiklivet stärkas. En särskild utredare har därefter lämnat förslag till den närmare utformningen av en nationell plattform för musiken i betänkandet I samspel med musiken en ny nationell plattform för musiken (SOU 2010:12). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har uppdragit åt Statens musiksamlingar att förbereda och genomföra inrättandet av en ny plattform för stöd till musiklivet som ska bildas . I uppdraget ingår även att inordna verksamheten vid Elektroakustisk Musik i (EMS) och den del av verksamheten vid som avser bevarande och utgivning av musik i den s.k. backkatalogen. Verksamheterna vid EMS och ska inordnas . Uppdraget ska slutredovisas . Av slutredovisningen ska bl.a. framgå hur myndigheten avser att samverka med musiklivet och hur de delar av myndighetens verksamhet som syftar till att främja konstnärligt nyskapande respektive kulturarvets bevarande ska samverka. Regeringen har också beslutat att samtliga föreskrifter för Stiftelsen ska upphävas den dag stiftelsens styrelse närmare bestämmer, dock . Regeringen bedömer att kostnaderna för omorganisationen av statens musikinsatser på central nivå ska hanteras inom ramen för utgiftsområde 17. Utgångspunkten är att finansieringen av verksamheten vid 2011 ska täckas av det befintliga anslaget för Statens musiksamlingar samt innefatta huvuddelen av statens bidrag till Stiftelsen som inte krävs för att täcka avvecklingskostnader för stiftelsen 2011 (prop. s. 75 f.). Till följd av bildandet av överförs till anslaget , medel som disponerats av Statens musiksamlingar under anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter. Vidare tillförs anslaget för en ny nationell plattform för musiken samt för avvecklingskostnader för Stiftelsen . Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr320 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag. Syftet med ökningen är att bevara kulturarvet och levandegörande den traditionella, folkliga, svenska kulturen. I motion Kr218 framhåller (FP) att Klaverens Hus i har en stor och unik samling klaver som bör få ett statligt huvudmannaskap och införlivas med . På så vis kan finansieringen och därmed fortlevnaden av denna kulturhistoriska skatt säkras. Liknande förslag finns i motion Kr216 av (S). Inom bereds frågor om den nya musikmyndighetens verksamhet som t.ex. rör instruktion för myndigheten och bidragsförordning. Regeringen har angett att målet för den nya s.k. plattformen inom myndigheten är att befolkningen i hela landet ska ges möjlighet att ta del av ett varierat musikaliskt utbud, präglat av konstnärlig förnyelse och hög kvalitet. I myndighetens nya roll ska ingå att som konstnärlig samarbetspart koordinera och stödja samarbetsprojekt i musiklivet av nationellt och internationellt intresse. Plattformen ska vara en resurs för musiklivet. Den ska samordna och förmedla kontakter och bistå med ekonomiska resurser. Verksamheten ska inriktas mot hela musiklivet men det fria musiklivet ska prioriteras. I två motioner föreslås att Klaverens hus i ska få ett statligt huvudmannaskap och att samlingarna ska införlivas med samlingar. Enligt utskottets uppfattning är det främst en uppgift för regeringen att överväga om ett ändrat huvudmannaskap bör komma till stånd. I den mån statsbudgetmedel krävs för förändringen bör ett sådant bidragsändamål givetvis vägas mot andra angelägna ändamål. Utskottet kan inte biträda motionerna Kr216 (S) och Kr218 (FP). Utskottet, som inte heller är berett att förorda en ökning av anslaget som föreslås i motion Kr320 (SD), ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Litteraturen, läsandet och språket Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter (3:1) Anslaget används för stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter, stöd till insatser för att främja läsning samt ett litteraturpris till minne. Anslaget minskas med . Medlen överförs till anslag 3:2 Talboks- och för att tillgängliggöra kulturtidskrifter för personer med funktionsnedsättning. Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr320 utan någon närmare precisering att anslaget ska minska med . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionsförslaget. Talboks- och (3:2) Talboks- och (TPB) är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek ska arbeta för att personer med funktionsnedsättning får tillgång till litteratur som de kan ta del av. TPB svarar även för att högskolestuderande personer med funktionsnedsättning i form av läshandikapp förses med tillgänglig studielitteratur. Anslaget ökas med för verksamhet relaterad till taltidningar. Medlen överförs från utgiftsområde 1 anslag 8:1 . För att stärka teckenspråkig litteratur och samarbetet med Resursbibliotek för döva i ökas anslaget med . Medlen överförs från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.