bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — 2009/10:KU1 s. 22 f.) då utskottet avstyrkte motionen mot bakgrund av att utskottet ansåg att regeringen själv kan bedöma vilka byggnader som är lämpliga för dess representation och om så krävs lägger fram förslag för . och 2009 har utskottet avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på samma grund som utskottet enligt ovan avstyrkt motioner om organisering. Utskottet har inom ramen för sin beredning av ärendet bl.a. tagit del av dels en konsekvensanalys av den minskning som föreslagits i motioner av anslag från statsministerns statssekreterare m.fl., dels en promemoria upprättad vid Statsrådsberedningen om utvecklingen av antalet tjänstgörande i , dels promemorior upprättade vid utskottets kansli den 16, 19 respektive över anslagsutvecklingen för anslag samt en jämförelse mellan riksdagsförvaltningens förvaltningsanslag och anslag . Av promemorian från framgår att antalet tjänstgörande vid inklusive såväl som utsända på utlandsmyndigheter och kommittéanställda var 4 486 , vilket var en minskning med 370 tjänstgörande jämfört med . Minskningen efter ordförandeskapet i beror på en avveckling av såväl sekretariatet för EU-möten i , SES09 och sekretariatet för kommunikation EU 2009, KOM 2009. I promemorian anförs att för att få en rättvisande bild av utvecklingen av antalet tjänstgörande i bör antalet tjänstgörande inom kommittéväsendet samt utsända vid utlandsmyndigheterna ingå i en beräkning av det totala antalet tjänstgörande vid myndigheten. Därtill anges i promemorian att även dessa kategorier finansieras av anslag. Utvecklingen av antalet tjänstgörande i enligt definitionen ovan framgår av tabellen nedan. Antalet tjänstgörande vid 20042010 Inkl. UD, utsända och kommittéanställda Vad gäller utvecklingen av anslag för 20042010 framgår av en kanslipromemoria upprättad att det totala anslaget för uppgick till ca , vilket är en ökning med ca jämfört med . Anslagsutvecklingen för 20042010 framgår av tabellen nedan. Anslagsutveckling för 4:1 m.m. 20042010 Belopp i 1 000-tal kronor Not: är beloppet preliminärt och inkluderar förslaget i hösttilläggsbudgeten (se prop. 2010/11:2) om att anslå ytterligare på anslaget. Med Totalt anvisade anslagsmedel avses det belopp som anslås på anslaget genom budgetpropositionen samt samtliga tilläggsbudgetar. Utskottet bedömer att en neddragning av anslag är särskilt motiverad mot bakgrund av regeringens stegvisa ökning av resurserna till . Utskottet anser att det är hög tid att effektivisera verksamhet och att anslagsnivån bör dras ned till den nivå som gällde före ordförandeskap i EU. Utskottet har inom ramen för sin beredning inhämtat uppgifter om bl.a. konsekvenserna av en neddragning av anslaget samt såväl prognosen för som den befintliga nivån på outnyttjade medel för anslaget. Utskottet har därvidlag funnit det lämpligt att jämka de krav på neddragningar av anslaget som föreslagits i motionsyrkanden. Utskottet bedömer att en neddragning av anslaget med inte kommer att försämra förmåga att utgöra ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket. , som inte delar utrikesutskottets mening, föreslår således att anvisar 6 till anslag 4:1 m.m. . Vidare föreslår utskottet att ska tillkännage för regeringen som sin mening att det är hög tid att effektivisera resurser. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna 2010/11:K390 (S, MP, V) yrkandena 12 och 2010/11:K403 (SD) i denna del. Utskottet anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering; därmed avstyrks motionerna 2010/11:K423 (C), 2010/11:K415 (M) och 2010/11:K310 (FP). Vad gäller utrikesförvaltningen är utskottet mot bakgrund av bl.a. sitt tidigare ställningstagande och utrikesutskottets synpunkter inte berett att tillstyrka de aktuella motionsyrkandena, därmed avstyrks motionerna, 2010/11:U306 (S) yrkande 88, 2010/11:U296 (V) yrkande 2, 2010/11:K313 (M), 2010/11:K229 (FP) och 2010/11:K228 (KD). Området Länsstyrelserna, som tidigare benämndes Regional samhällsorganisation, avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Enligt propositionens förslag (avsnitt 8.2) blir utgifterna för området totalt . , 2013 respektive 2014 beräknas utgifterna till 2 327, 2 360 respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun.1[ Målet för området Länsstyrelserna överensstämmer helt med målet för det tidigare området Regional samhällsorganisation. Målet för Regional samhällsorganisation beslutades av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:BoU1, rskr. 2000/01:90).] Indikatorer saknas för att beskriva resultatet inom området Länsstyrelserna. Av propositionen framgår att i stället görs en samlad resultatbedömning för länsstyrelserna utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som ålagts dem. genomfördes enligt regeringen en gemensam myndighetsdialog mellan och länsledningarna om länsstyrelsernas övergripande resultat. Av propositionen framgår att resultatredovisningen följer den nya struktur som infördes i länsstyrelsernas regleringsbrev och som överensstämmer med uppgifterna i länsstyrelseinstruktionen. Resultatredovisningen för området delas således upp i fem avsnitt: samordningsarbete och sektorsövergripande arbete, tillsyn och vägledning, ärendehandläggning, kompetensförsörjning samt ekonomiadministrativa värderingar och ekonomisk situation (avsnitt 8.4.2). Redogörelsen i detta avsnitt begränsar sig till de tre förstnämnda. Vad gäller samordningsarbete och sektorsövergripande arbete framgår av propositionen att för länsstyrelserna har 2009 innehållit såväl strategiska och långsiktiga samordningsuppdrag som omfattande omställningsarbete inom respektive länsstyrelse, bl.a. regeringens uppdrag i samband med den finansiella krisen till landshövdingarna och ordförandena för styrelserna i samverkans- och självstyrelseorganen att samordna statens insatser på lokal och regional nivå. Vidare anges att antalet ensamkommande flyktingbarn fortsätter att öka, vilket ställer krav på länsstyrelsernas insatser i syfte att bl.a. främja samverkan och samordning mellan berörda aktörer. Av propositionen framgår därtill att länsstyrelserna har genomfört och förberett betydande organisatoriska förändringar, exempelvis övertagande av ansvaret för djurskyddstillsynen från kommunerna, vilket innebar övergångsproblem för länsstyrelserna av den art som kan förväntas i samband med större organisationsförändringar. har förberedelsearbete lagts ned för att bl.a. föra över ansvaret för den sociala tillsynen till och uppgifterna på trafikområdet till Transportstyrelsen samt överta huvudansvaret för rovdjursfrågorna från . Vad gäller tillsyn och vägledning fokuserar resultatredovisningen på fyra större tillsynsverksamheter. Vad gäller länsstyrelsernas tillsyn enligt (1987:10) anges bl.a. dels att arbetet utförts med ett godkänt resultat, dels att nio länsstyrelser utmärkt sig genom särskilt goda insatser med aktiviteter såsom kommunsamråd och tillsynsmöten med länets samtliga kommuner och kontinuitet i tillsynen m.m., dels att samtliga länsstyrelser har tagit fram regionala analyser av bostadsmarknader. Vad gäller miljötillsyn och tillsyn över skyddade områden framgår bl.a. dels att tillståndsprövningen går, vid behov av prioritering, före den ofta händelsestyrda tillsynen, dels att fler länsstyrelser borde öka andelen egeninitierad och förebyggande tillsyn, dels att kännetecknande för de länsstyrelser som uppnått mycket goda resultat i skyddet och skötseln av värdefulla naturområden är att dessa arbetat brett och har en utvecklad dialog med branscher och ideella föreningar, vilket resulterar i att fler aktörer vill medverka i naturvårdsarbetet. Vad gäller social tillsyn anges bl.a. dels att arbetet till viss del påverkades av regeringens beslut att flytta verksamheten till , dels att cirka en tredjedel av länsstyrelserna endast delvis eller inte alls klarar tre regeringsuppdrag om förstärkt tillsyn, dels att omfattningen av den samordnade tillsynen skiljer sig kraftigt åt mellan länsstyrelserna. Vad gäller djurskyddskontroller m.m. framgår bl.a. dels att administrationen av överföringen av djurskyddskontroller från kommunerna har inneburit påfrestningar för den operativa djurskyddskontrollen, dels att samtliga länsstyrelser fick överta flera öppna ärenden från kommunerna vilket i flera fall bedöms ha hämmat verksamheten, dels att samtliga länsstyrelser har prioriterat anmälningsärenden och tillståndsprövning och att avsluta ärenden som övertagits från kommunerna, vilket inneburit att den planerade kontrollen har begränsats. Vad gäller ärendehandläggning uppges i propositionen att det inkom ca 1 077 000 ärenden till länsstyrelserna, vilket är något färre än 2008. Det totala antalet ärenden som överklagats uppgick till , vilket är i nivå med föregående år. Av de ärenden som avgjorts i högre instans har beslut ändrats i av fallen, vilket är lägre jämfört med både 2007 och 2008 då andelen var . Körkortsingripanden stod för av de ändrade besluten. uppgick antalet öppna ärenden till ca 214 400, varav ca 8 600 var äldre än . Antalet öppna ärenden ökade något , medan andelen ärenden som är äldre än sjönk från till . Inom körkortsområdet sjönk antalet öppna ärenden jämfört . I regleringsbrev fick länsstyrelserna i uppdrag att i respektive verksamhetsplan ange mål för handläggningstider för ett urval av ärendegrupper. I regleringsbrev fick länsstyrelserna i uppdrag att redovisa i vilken omfattning dessa mål uppnåtts och orsaker till eventuella större avvikelser från dessa. Regeringen bedömer dels att länsstyrelserna har bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat, dels att de organisatoriska förändringarna har kunnat genomföras på ett bra sätt. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna och mellan de olika sakområdena. Av budgetpropositionen framgår att godkände regeringens bedömning att principen om den samordnade länsförvaltningen ska ligga fast (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Principen innebär en samordning av statlig sektorspolitik på regional nivå, att regional statlig verksamhet ska inordnas i länsstyrelserna i de fall då det är lämpligt och att länsstyrelserna ska utgöra statens primära kontaktlänk gentemot kommunerna (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Regeringen bedömer att länsstyrelserna erbjuder en unik möjlighet till statlig samverkan och samordning på regional nivå, men att den bör utnyttjas bättre. Regeringen anser att samordningsansvaret behöver vidareutvecklas och förtydligas, bl.a. genom organisatoriska förändringar, tydliggörandet av ansvarsfördelningen inom staten samt förtydligande t.ex. i myndigheternas instruktioner av skyldigheten att samråda med länsstyrelserna. I propositionen (avsnitt 8.6) redogör regeringen för sina genomförda och planerade åtgärder samt utredningsuppdrag. Vad gäller förbättrad statlig samordning och samverkan på regional nivå anges bl.a. att en utredning om översyn av statlig regional förvaltning m.m. har i uppdrag att lämna förslag på hur den statliga regionala förvaltningen kan göras tydligare samt mer samordnad och ändamålsenlig (dir. 2009:62). Uppdraget ska redovisas . Vad gäller regelförenkling på lokal och regional nivå anges att i har fått i uppdrag att i samverkan med övriga länsstyrelser utarbeta ett förslag om hur länsstyrelsernas arbete med regelförenkling bör utformas och att uppdraget ska redovisas . Vad gäller fortsatt utveckling av styrning och uppföljning anges bl.a. dels att i syfte att möjliggöra jämförelser mellan länsstyrelserna och har utvecklat en modell (som ska fortsätta att utvecklas) för en årlig och gemensam myndighetsdialog, som omfattar merparten av länsstyrelsernas olika verksamheter, dels att genomförs myndighetsanalyser av länsstyrelserna i och och att även kommer myndighetsanalyser att genomföras. Vad gäller behovet av koncentration av viss verksamhet anges bl.a. att förslag på koncentrering av verksamheter (Ds 2007:28) bör genomföras och att det inom pågår ett arbete i syfte att genomföra utredningens förslag. Vad gäller länsstyrelsernas samordning av administrativa stödfunktioner anges bl.a. att redovisade i uppdraget att utreda och ge förslag på hur länsstyrelsernas gemensamma interna administrativa verksamheter kan organiseras på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen avser med anledning av utredningen och remissinstansernas synpunkter att ytterligare förtydliga länsstyrelsernas uppgift att samordna gemensamma administrativa verksamheter och verka för en effektiv länsstyrelseorganisation. har i den årliga revisionen inte haft någon invändning mot länsstyrelsernas årsredovisningar utan i allt väsentligt funnit att dessa är rättvisande. För en länsstyrelse har dock lämnat en revisionsrapport där brister i kvalitetssäkringsarbetet vid upprättandet av årsredovisningen uppmärksammats. Vad gäller effektivitetsrevisionen anges i propositionen att har genomfört en uppföljningsgranskning, Tillsynen av överförmyndarna uppföljningsgranskning (RiR 2009:31), av den tidigare granskningen Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare (RiR 2006:5). Uppföljningsgranskningen visar att länsstyrelserna inte i tillräcklig grad uppmärksammat och hanterat behovet av en stärkt bevakning av likabehandling och rättssäkerhet för den enskilde samt att flera påfrestningar finns i överförmyndarnas verksamhet. föreslår att regeringen på undersöker om överförmyndarsystemets nuvarande organisation är ändamålsenlig och att länsstyrelserna överväger att sammanställa gemensamma bedömningsgrunder för aktgranskning. bereds enligt propositionen inom . I granskningsrapporten för regional transportinfrastruktur (RiR 2009:23) bedömer att planerna i vissa hänseenden inte har levt upp till de krav som ställts i regeringens direktiv. Likartade brister har påtalats av i tidigare planomgångar. I rapporten görs bedömningen att systematiska fel överlag har gjorts i arbetet med att ta fram förslag till länsplaner. I propositionen anges att regeringen avser att inför kommande planeringsomgångar se över hur direktiven kan göras tydligare och hur det kan säkerställas att planupprättarna efterföljer dessa i sin helhet (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22 s. 41). Kommande proposition om länsstyrelseverksamhet Av den propositionsförteckning som Statsrådsberedningen publicerade framgår att regeringen avser att senast avlämna en proposition om koncentration av länsstyrelseverksamhet. Vad som redovisas i propositionen om området Länsstyrelserna föranleder i detta sammanhang inget uttalande från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar 2 till anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. och avstyrker därmed ett motionsyrkande om att anslaget ska uppgå till ett högre belopp. Jämför reservation 2 (SD). Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 12 kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, t.ex. inom IT-området, och visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag främst genom olika sakanslag. Utöver redovisningen av länsstyrelsernas verksamhet ovan (se avsnitt Resultat under rubriken ) anges i propositionen att kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2009, vilket innebär en kostnadsökning jämfört med föregående år. Ökningen förklaras av att nya verksamheter tillförts länsstyrelserna . Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader uppgick till (32,). I jämförelse med 2008 är det små skillnader i den procentuella fördelningen för de olika kostnadsslagen. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. utgjorde den största inkomstkällan med , vilket motsvarade av länsstyrelsernas totala intäkter, även om anslagets andel av den totala finansieringen stadigt har minskat . Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan . De största bidragsgivarna var , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . Anslagssparandet uppgick till , för respektive uppgick det till 24 895 000 respektive . Ingen ändrad instansordning för vissa mål och ärenden I budgetpropositionen aviserade regeringen att den senare avsåg att lämna förslag om en ändrad instansordning för vissa mål och ärenden enligt (1987:10) och (se även bet. 2009/10:KU1 s. 33). Enligt regeringens tidigare uttalanden (jfr prop. 2009/10:215) kommer inte förslaget att genomföras i den del som innebär att en ansökan om tillstånd till en stor miljöfarlig verksamhet, s.k. A-verksamhet, eller vattenverksamheter ska prövas av en myndighet som första instans. Regeringen föreslår att ramanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. uppgår till 2 , vilket innebär en ökning med i förhållande till innevarande budgetår inklusive pris- och löneomräkning. Ökningen beror främst på ökade satsningar gällande bl.a. djurskyddskontrollen (), ensamkommande flyktingbarn (), samordnad flyktingmottagning () och tillsyn av avfallstransporter (). Anslaget minskas bl.a. med dels till följd av att extramedel för handläggning av vindkraftsärenden upphör, dels till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. och (SD) föreslår i motion 2010/11:K403 att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del) i syfte att öka djurskyddskontrollerna. Utskottet föreslår att anvisar 2 till anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. och avstyrker därmed motion 2010/11:K403 (SD) i denna del. Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val och demokratins utveckling. Även , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter, samt tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek faller inom detta område. Området omfattar också stödet till politiska partier. Enligt propositionens förslag (avsnitt 9.2) blir utgifterna för demokratipolitiken totalt . , 2013 respektive 2014 beräknas utgifterna till 283, 280 respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Det av beslutade målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande, goda möjligheter till insyn och inflytande, dialog om samhällets värdegrund, att motverka hot mot demokratin samt att arbeta med respekt för de mänskliga rättigheterna. Resultatbeskrivningen i propositionen görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken, och i förhållande till de resultat som uppnåtts inom de prioriterade områdena val och ansvarsutkrävande, insyn och inflytande, dialog om samhällets värdegrund, arbete med att motverka hot mot demokratin och att arbeta med respekt för de mänskliga rättigheterna. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för Justitiekanslern, och . Både resultat och mål för myndigheterna redovisas nedan i respektive avsnitt om myndigheternas anslag. Vad gäller området arbetet med de mänskliga rättigheterna anför regeringen att det långsiktiga målet för arbetet med mänskliga rättigheter i är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna nationellt (avsnitt 9.8.1). Målet redovisades i regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr. 2005/06:95) och innebär att de mänskliga rättigheterna, såsom de uttrycks genom internationella åtaganden, inte får kränkas. Några andra mål eller indikatorer framgår inte av propositionen. Vad gäller området val och ansvarsutkrävande (avsnitt 9.4) görs bl.a. en fullständig redovisning av valet till , där valdeltagandet ökade från jämfört med val, vilket innebar att deltagandet var det högsta sedan blev medlem i EU. Av officiell valstatistik framgår dels att andelen röstande ökade i nästan alla samhällsgrupper, dels att i åldersgruppen ökade valdeltagandet markant från (i synnerhet män i denna åldersgrupp röstade i större utsträckning, vilket innebar att den könsskillnad som funnits tidigare i åldersgruppen försvann, dvs. kvinnor i gruppen hade samma valdeltagande som män). Därtill redogörs i propositionen för utvärderingen av medlen till partierna för information års val till . I utvärderingen konstateras dels att det inte är möjligt att analysera effekterna av de särskilda medel som tilldelats partierna, eftersom medlen inte omfattas av någon redovisningsskyldighet, dels att det snarare är effekterna av partiernas informationsinsatser i största allmänhet, oberoende av finansieringskälla, som ligger till grund för slutsatserna i rapporten och inte effekten av de insatser som har bekostats av de särskilda medlen. Utvärderingen visar att partiernas informationsinsatser var betydligt mer omfattande i valet till 2009 än vid valet genom bl.a. tv-reklam, ökad närvaro på Internet, kommunikation i olika former, sociala medier men även genom det personliga mötet med väljaren. I utvärderingen framhålls därtill dels att sakfrågorna hamnade i fokus i stället för debatten om det svenska medlemskapets vara eller icke vara, dels att valrörelsen kom att handla om konkreta frågor och problem som visar på betydelse, som bidragande orsaker till ett ökat intresse för valet och att fler gick och röstade. Vad gäller effekterna av partirelaterad information bland väljarna, visar utvärderingen dels att tv-reklam följt av valbroschyrer eller partiernas webbplats på Internet är de informationsformer som når flest väljare, dels att effekterna på röstningsbenägenhet inte tycks vara bestående då det främst tycks vara individer med en hög röstbenägenhet som aktivt tar del av information från partierna, snarare än att det är informationen som genererar högre valdeltagande. Andra resultat som redovisas inom området är dels förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande genom de förändringar som regeringen föreslog i sin proposition om en reformerad grundlag (prop. 2009/10:80), dels . Insatser för ett ökat valdeltagande en kunskapsöversikt (2008/09:RFR15) som är en sammanställning av slutsatserna av de demokratifrämjande insatser som regeringen genomfört under 20002006 (jfr bet. 2009/10:KU1 s. 40), dels Skolval 2010, dels medlen till partierna för information års allmänna val, dels konferensen . I regeringens slutsatser om området anförs bl.a. dels att trots att det inte entydigt kan påvisas direkta effekter av de demokratisatsningar som genomförts under 20002006 i fråga om ökat valdeltagande, kan det finnas positiva bieffekter av partiernas möten med enskilda väljare, dels att sociala möten kan öka den enskildes kunskap om och intresse för politiken. De särskilda informationsinsatser för vilka riksdagspartierna tilldelats medel och val kan utgöra en grund för att sådana möten kan ske. Vad gäller området insyn och inflytande (avsnitt 9.5) redovisas ett flertal projekt, utredningar och resultat bl.a. dels en parlamentarisk kommitté för utredning om demokrati (dir. 2010:53) som utreder bl.a. beslutsfattande på distans och som väntas redovisa sitt uppdrag , dels EU:s arbete kring deltagande och inflytande för medborgarna, dels deltagande i olika forum, dels medel till demokratiforskning som på regeringens uppdrag beviljas av .