bet · GY01KrU1 · 2010-12-07 00:00:00 — 2010/11:Kr320 av och (båda SD) 2010/11:Kr331 av m.fl. (V), yrkandena 1, 910 2010/11:Kr207 av (KD) 2010/11:Kr216 av (S) 2010/11:Kr218 av (FP) 2010/11:Kr258 av och i (båda S) 2010/11:Kr263 av och (båda S) 2 Stöd vid sidan av statsbudgeten Verksamheten vid (), () och () (inklusive dotterbolagen) finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tv-avgiftsmedel. Myndigheten för radio och tv bildades och övertog då de ansvarsområden som tidigare legat på Radio- och samt och TV. Dessa myndigheter avvecklades . beslutade att sändningstillstånden för de tre programföretagen ska omfatta tiden fr.o.m. t.o.m. (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). har med hänvisning till den tekniska utvecklingen på radio- och tv-området även beslutat att en avstämning i form av en s.k. kontrollstation ska genomföras efter halva tillståndsperioden. Programföretagen har därigenom fått möjlighet att påtala behov av förändringar i riksdagsbeslutet. Avstämningen ska tidsmässigt sammanfalla med företagens inlämnande av budgetunderlag , dvs. Eventuella förändringar kan komma att presenteras av regeringen i samband med budgetpropositionen . Medelsberäkning för SVT, SR och UR Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att SVT, SR och UR tillsammans tilldelas 6 . föreslås att de tre programföretagen ska tilldelas sammanlagt 6 från rundradiokontot. Detta innebär att medelstilldelningen har räknats upp i förhållande till 2010. Därutöver ska SR tilldelas ytterligare i enlighet med beslut med anledning av propositionen om radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Riksdagsbeslutet innebar också att den s.k. fördelningsnyckel som gällde under dåvarande tillståndsperiod skulle användas även under den nya tillståndsperioden. Det innebär att av beloppet 6 går till SVT, till SR och till UR. Regeringen föreslår således att SVT ska tilldelas 3 , medan SR ska tilldelas 2 och UR . Därutöver ska SR som framgår ovan ha en särskild tilldelning om . Sammantaget föreslår regeringen att medelsberäkningen för SVT, SR och UR ska uppgå 6 . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsberäkning för , SVT och UR (punkt 10). Medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att statsbudgetens inkomstsida tillförs från rundradiokontot för den verksamhet som bedrivs vid Myndigheten för radio och tv. Myndigheten för radio och tv ska enligt beslut finansieras delvis över statsbudgeten och delvis med medel från rundradiokontot som tillförs statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslag 8:3 Myndigheten för radio och tv. Myndighetens totala anslag föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att myndighetens verksamhet ska delfinansieras genom att förs över från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 9). Överföring av medel till och från distributionskontot Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att förs från rundradiokontot till distributionskontot. bifaller även att det från distributionskontot anvisas till SVT och till UR för distributionskostnader. beslutade att ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution skulle inrättas (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distributionskontot har det förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Regleringen av underskottet inleddes , eftersom övergången från analog till digital tv då var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är avvecklat, vilket väntas ske . Regeringen föreslår att ska föras över från rundradiokontot till distributionskontot . Vidare föreslår regeringen att SVT ska tilldelas och UR från distributionskontot för distributionskostnader. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 12). Bemyndigande om lån i Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att regeringen får besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot upp till ett belopp av . Regeringen föreslår att ska bemyndiga regeringen att besluta om lån i för att täcka underskottet på distributionskontot intill ett belopp av . Regeringen bedömer att detta belopp ger ett låneutrymme som täcker en eventuellt högre räntenivå än , vilket är den räntesats som används vid bedömningar av utvecklingen på kontot. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 11). Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet Utskottets förslag i korthet bifaller att regeringen på AB Svenska verkar för att bolagsstämman beslutar om att ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2010 från Nya Penninglotten ska fördelas till olika kulturella ändamål. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2011 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2010 från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. Bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 3). budgetbeslut är ettåriga. För att ge regeringen möjlighet att ingå mer långsiktiga åtaganden kan emellertid bemyndiga regeringen att ikläda sig förpliktelser som kommer att belasta anslag först åren efter budgetåret. Särskilt vanligt är detta för vissa investeringsliknande verksamheter där varor och tjänster kommer att levereras och betalas under en följd av år. Medel anvisas endast för det närmast efterföljande året, men åtar sig genom bemyndigandet att anvisa vad som behövs. Bemyndigande att besluta om bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut om bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål får fattas som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst (punkt 4). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 4). Bemyndigande att beställa talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att beställa talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial till belopp som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 3:2 Talboks- och gällande beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beställningar får göras som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (punkt 5). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 5). Bemyndigande att beställa konstverk Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att beställa konstverk till belopp som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön för beställning av konstverk. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beställningar får göras som, inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (punkt 6). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 6). Bemyndigande att besluta om ersättningar och bidrag till konstnärer Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om ersättningar och bidrag till konstnärer som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122021. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer för beslut om ersättningar och bidrag. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut om ersättningar och bidrag får fattas som, inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20122021 (punkt 7). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 7). Bemyndigande att besluta om bidrag till kulturmiljövård Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om bidrag till kulturmiljövård som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut om bidrag får fattas som, inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (punkt 8). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 8). Bemyndigande att besluta om bidrag till allmänna samlingslokaler Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om bidrag till allmänna samlingslokaler som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet gäller beslut som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (punkt 14). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 14). Bemyndigande att besluta om bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 13:5 Bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet gäller beslut som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst (punkt 15). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 15). Bemyndigande att besluta om bidrag till insatser för den ideella sektorn Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om bidrag till insatser för den ideella sektorn som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122015. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet gäller beslut som, inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20122015 (punkt 16). Utskottet biträder regeringens förslag (punkt 16). Utskottets förslag i korthet antar de framlagda lagförslagen, bilaga 2. Lag om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet Regeringen föreslår att en lag ska införas som möjliggör att landstingen och får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet under förutsättning att en regional kulturplan har upprättats och kulturplanen överensstämmer med de föreskrifter som regeringen meddelar.7[ Vad som sägs om landsting i lagförslaget gäller även för .] Lagförslaget har utformats så att en successiv övergång till den nya fördelningsmodellen är möjlig allteftersom fler landsting ansluter sig till den. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt lagförslaget bemyndigas att utfärda föreskrifter om de regionala kulturplanerna samt om uppföljning och redovisning av statsbidragen. Lagen föreslås träda i kraft . Genomförandet av lagen förutsätter att godkänner de ändringar som föreslagits i regeringsformen (RF) i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). I propositionen föreslår regeringen att regleringen av normgivningsmakten moderniseras, bl.a. i fråga om möjligheter att delegera kompetens. Som redovisats i det föregående beslutade att en ny modell, den s.k. samverkansmodellen, skulle införas för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Under ett nytt anslag, nämligen anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet, föreslås att 1 ska anvisas . En närmare beskrivning av bidragsändamål m.m. har lämnats i det föregående i anslutning till behandlingen av anslaget. Grundlagsändringen som omnämns i propositionen innebär att möjligheter att delegera kompetens blir tydligare än vad som är fallet. antog ändringsförslag av RF som vilande (bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304). Efter riksdagsvalet har en förnyad behandling av grundlagsärendet ägt rum. har därefter antagit det vilande förslaget till lag om ändring av regeringsformen (bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21). Utskottet har inhämtat att regeringen bedömt att lagförslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet (punkt 1). var tidigare självständiga arkivmyndigheter under . ombildades till en sammanhållen statlig arkivmyndighet genom att landsarkiven avvecklades som självständiga myndigheter och deras verksamheter inordnades i . Detta föranleder ändringar i arkivlagen (1990:782). De bestämmelser i arkivlagen som rör den statliga arkivverksamheten ändras så att begreppet arkivmyndigheter skrivs i singular (arkivmyndigheten) i stället för i plural (arkivmyndigheter). Dessutom görs vissa redaktionella ändringar i arkivlagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i arkivlagen (punkt 2). 5 Nya regler för det statliga stödet till ungdomsorganisationer och föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att upphäva riktlinjerna för statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationerna. Jämför särskilt yttrande 5 (S, MP, V). Regeringen föreslår att riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna upphävs. I propositionen redovisas att en särskild utredare har haft i uppdrag att se över vissa frågor om bidrag till ungdomsorganisationer m.m. I betänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) föreslog utredaren bl.a. färre och reviderade mål för bidraget och att dessa skulle kompletteras med ett syfte för stödet. Vidare föreslog utredaren att det nuvarande reguljära grundbidraget i tre nivåer skulle ersättas av ett organisationsbidrag utan nivåindelning. Remissinstanserna var positiva till förslagen. Till skillnad från utredaren anser regeringen att det endast bör anges ett övergripande syfte för det statliga stödet till ungdomsorganisationerna. Vidare föreslår regeringen, i likhet med utredaren, att det statliga stödet ska bestå av ett organisationsbidrag. Regeringen hänvisar till att den i propositionen En politik för det civila samhället8[ Prop. 2009/10:55.] redogör för att mätbara mål bör finnas för alla bidrag med undantag för organisationsbidrag, för vilka målen inte i lika hög grad är mätbara. De riktlinjer för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna som beslutats av och som innehåller bl.a. vissa övergripande mål9[ Prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354.] bör av dessa skäl upphävas, anser regeringen. Regeringen avser att ange och besluta om ett övergripande syfte för det statliga bidraget till ungdomsorganisationer och det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet i en ny förordning. Det nuvarande reguljära grundbidraget i tre olika nivåer10[ Prop. 2001/02:1, utg.omr. 17, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:74.] bör ersättas av ett organisationsbidrag utan nivåer anser regeringen. Stödet till föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet, som ingår som en del i anslag 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet, bör därmed bestå av organisations- och projektbidrag. De förändrade bidragsreglerna avseende statsbidraget till ungdomsorganisationerna och stödet till föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet kommer, enligt propositionen, att preciseras närmare av regeringen i en förordning som kommer att beslutas /11. I regeringens proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället, som tog ställning [ . 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195. ], redogjorde regeringen för sin bedömning av vilka principer som bör gälla för styrningen av de statliga bidragen till det civila samhällets organisationer. Det förslag till nya regler för det statliga stödet till ungdomsorganisationer och föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet som regeringen nu presenterar ligger väl i linje med dessa principer. Utskottet ser positivt på att grundbidraget i tre olika nivåer ersätts med ett organisationsbidrag utan nivåer samt projektbidrag. Utskottet har heller inget att invända mot att det i stället för mål införs ett övergripande syfte för statsbidragen till barn- och ungdomsverksamheten. Med det ovan sagda tillstyrker utskottet att riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna upphävs (punkt 13). 6 Motionsyrkanden med budgeteffekt 2012 eller senare En miljardsatsning på ett kulturlyft Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en miljardsatsning på ett kulturlyft. uppfattar förslaget mer som en önskan än som ett förslag. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Socialdemokraterna, de gröna och föreslår i motion Kr301 ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om en miljardsatsning på ett kulturlyft (yrkande 3). Motionärerna anför att de har som ambition att genomföra en miljardsatsning på ett kulturlyft . Satsningen ska bl.a. rymma en maxtaxa i kultur- och , ett återinförande av succén med fri entré på statliga museer och ett nytt populärkulturcentrum för film, musik, dataspel och serietecknande. Motionärerna föreslår en miljardsatsning på kulturen . Partierna har dock inte lämnat något preciserat förslag till hur medlen ska användas, utan endast lämnat exempel på insatser som skulle omfattas av reformen. I samma motion föreslås ytterligare utöver regeringens förslag . Inte heller när det gäller dessa medel har motionärerna kunnat enas om hur de vill använda de föreslagna medlen. Utskottet uppfattar därmed förslaget mer som en önskan än som ett förslag. Utskottet vill peka på de satsningar som gjorts på kulturområdet under den senaste mandatperioden, bl.a. med införandet av Skapande skola för att ge alla elever rätt till professionell kultur och till eget skapande. Betydande satsningar har gjorts för kulturarbetarna genom utbyggnaden av och Dansalliansen och inrättandet av Musikalliansen. Reformen fria museer har gett museerna möjlighet att själva prioritera arbetet med att vårda och visa sina kulturskatter. , Operan, samt de regionala institutionerna och den fria scenkonsten har förstärkts med ca . Den nya samverkansmodellen som börjar införas har till syfte att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågorna. Motion Kr301 (S, MP, V) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta ett populärkulturcentrum. understryker emellertid att det är angeläget att stödja nyskapande kultur och kulturell förnyelse. Inrättandet av den s.k. Kulturbryggan syftar just till att kunna erbjuda ett sådant stöd. Jämför reservation 2 (S, MP, V). föreslår i motion Kr331 att regeringen ska snabbutreda skapandet av ett nytt populärkulturcentrum (yrkande 8). Motionärerna anser att det är viktigt att fånga upp och tillgängliggöra även moderna kulturyttringar. Ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur bör därför inrättas. Det ska ansvara för spännande och dynamiska utställningar, men till en början inte bygga på egna samlingar utan låna från andra institutioner. Utskottet är inte berett att föreslå att ett populärkulturcentrum inrättas. Utskottet vill emellertid understryka att det är angeläget att stödja nyskapande kultur och kulturell förnyelse. Utskottet har tidigare i betänkandet tagit ställning till regeringens budgetförslag och då ställt sig positivt till att anvisas under anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete till den s.k. Kulturbryggan. Ett av syftena med Kulturbryggan är att lämna bidrag till nyskapande kulturprojekt. Det ankommer dock på regeringen att ge närmare direktiv för hur Kulturbryggans verksamhet och dess bidragsvillkor ska utformas. Motion Kr331 (V) yrkande 8 avstyrks. Statens kulturråds uppdrag och roll Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en genomgripande utredning av verksamheten vid med hänvisning till den av regeringen aviserade utredningen. (M) föreslår i motion Kr299 att regeringen tillsätter en utredning som kan lämna förslag till framtida inriktning och omfattning av verksamheten vid . Regeringen avser att genomföra en översyn och pröva verksamheten vid . Motionären framhåller att det är angeläget att detta blir en genomgripande utredning av verksamhet, dess inriktning, arbetsformer, omfattning och framtida roll när samverkansmodellen är fullt utbyggd. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat en översyn av för att pröva verksamheten vid myndigheten. I budgetpropositionen understryker regeringen att det är viktigt att Statens kulturråds uppdrag är utformat så att verksamheten kan bidra till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen betonar att de statliga kulturinstitutionernas strategiska utveckling är en av kulturpolitikens huvudfrågor och att se över och utvärdera myndigheternas verksamhet och uppdrag är nödvändigt för att uppnå en effektiv förvaltning som gynnar kulturens utveckling. Att myndigheterna har förutsättningar och förmåga att möta omvärldsförändringar inom kulturområdet är avgörande för kulturpolitikens genomförande. En ökad samverkan mellan olika områden och kulturinstitutioner är en förutsättning för detta, anser regeringen. Utskottet anser motion Kr299 (M) väl tillgodosedd med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om verksamhet vid Bergmancentret på . Regeringen har beviljat medel för utveckling av centret. Bergmancentret tas också upp i den regionala kulturplanen för 20112013. (C) föreslår i motion Kr242 att ska uppdra åt regeringen att överlägga med och övriga intressenter bakom Bergmancentret på i syfte att säkerställa förutsättningarna för en långsiktig verksamhet vid centret. Motionären framhåller att det är viktigt med ett fortsatt statligt ansvar för den verksamhet som ska bedrivas på plats på för att levandegöra den skapargärning kreerade och filmatiserade just här. Utskottet vill inledningsvis påminna om den särskilda Bergmansatsning som regeringen gjorde i samband med bortgång 2007 för att säkerställa att hans konstnärliga arv kan förvaltas och ge inspiration till morgondagens publik och framtida utövare inom film- och scenkonst. Regeringen har därefter, så sent som , beslutat om fortsatta insatser där bl.a. Stiftelsen på beviljades för utveckling av Bergmancentret. Utskottet konstaterar vidare att Region i den regionala kulturplanen för 20112013 lyft fram den filmkulturella verksamheten och de satsningar som gjorts för att utveckla en bred filmprofil på .