bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Det är svårt att följa upp kommunala och regionala miljömål om ekologisk produktion. redovisade på uppdrag av regeringen ett förslag om hur statistiken över ekologisk livsmedelsproduktion kan förbättras. Verket valde att inte ta ställning till förslag som skulle innebära ökade administrativa kostnader för företag. Detta sågs som en fråga för regeringen att ta ställning till. Regeringen har inte återkommit till med någon vägledning av hur myndigheten bör gå vidare med förslagen i rapporten. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning Staten finansierar och genomför insatser i syfte att utveckla och effektivisera den ekologiska produktionen i form av forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning. Dessa insatser har bidragit till utvecklingen av den ekologiska produktionen. Framsteg som görs inom ekologisk produktion när det gäller att nå ökad produktivitet utan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kan bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Staten bör fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Till exempel är det viktigt med utveckling av arter och grödor anpassade till ekologisk produktion i svenskt klimat. Det finns ett behov av att utveckla statistiken över ekologisk livsmedelsproduktion. har tagit fram ett underlag som visar vilka olika utvecklingsinsatser som är möjliga. I vissa delar innebär dessa ökade kostnader för de statistikproducerande myndigheterna och för livsmedelsföretagen. Regeringen bör göra en bedömning av vilka utvecklingsinsatser det är motiverat att vidta med hänsyn till de ökade kostnader som en förbättrad statistikproduktion ger upphov till. Staten bidrar med ekonomiskt stöd som syftar till att stimulera en ökad användning av ekologiska livsmedel inom offentlig sektor. Olika organisationer har fått projektmedel för att bidra till ökad kunskap och användning av ekologiska livsmedel i offentlig sektor. Stödet ges i huvudsak utifrån visionen det nya matlandet och livsmedelsstrategin. Det finns inte någon aktör som på nationell nivå håller samman arbetet med att få till stånd en ökning av den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel. De uppgifter som finns över hur den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel har utvecklats kommer från den ideella föreningen . Det finns inga direkta hinder i lagen om offentlig upphandling mot att upphandla certifierade ekologiska livsmedel. Lagen upplevs dock av många upphandlare som svår att hantera på ett konkret sätt när sociala och miljömässiga krav ska ställas. Det finns ett behov av att öka kunskapen om vilka möjligheter gällande regelverk ger att ta miljöhänsyn i den offentliga upphandlingen. Prisskillnaderna på ekologiskt och konventionellt producerade livsmedel upplevs som ett problem när det gäller att öka andelen ekologiska livsmedel. Vidare är det ett problem att utbudet av ekologiska varor är begränsat och att varorna i vissa fall inte är förpackade på ett sätt som är anpassade för storkök. vid KSLA har haft i uppdrag att ta fram en aktionsplan för målen om ekologisk produktion och konsumtion. Detta är ett tydligt initiativ i syfte att stimulera ekologisk produktion och konsumtion som samlat centrala aktörer inom livsmedelskedjans samtliga delar. Statens bidrag till KSLA har uppgått till . Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning Den offentliga sektorns ökade efterfrågan på ekologiska livsmedel har bidragit till att öka volymerna på försäljningen av ekologiska livsmedel. Marknadsförutsättningarna för ekologiska produkter har därmed stabiliserats, vilket bidragit till ett breddat produktutbud och förbättrad tillgänglighet till ekologiska livsmedel. Målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010 har haft betydelse för att stimulera den offentliga sektorns arbete med att öka andelen ekologiska livsmedel. Många kommuner och landsting arbetar aktivt med frågan och några har uppnått målet. Allt fler kommuner och landsting har också fattat egna politiska mål om upphandling av ekologiska livsmedel, vilket förbättrat förutsättningarna för att nå en ökad andel ekologiska livsmedel. har andelen ekologiska livsmedel uppskattats till av kommunernas och landstingens samlade livsmedelskonsumtion. Därmed kvarstår en hel del utvecklingsarbete innan målet har uppnåtts. Till exempel har inga av de statliga myndigheter som studerats fattat beslut om att en viss andel av de livsmedel som upphandlas ska vara ekologiska. Det är viktigt att den verksamhet som bedrivs i projektform för att sprida kunskap om upphandling och användning av ekologiska livsmedel inom offentlig sektor kan fortsätta. De erfarenheter som gjorts i dessa projekt bör samlas upp i form av en nationell kunskapsbank. Vidare är det positivt att insatserna för att nå en mer hållbar livsmedelskonsumtion har breddats så att även faktorer som transportbehov, klimatpåverkan och säsongsanpassning täcks in. Konsumenterna har en viktig roll när det gäller att påverka utbudet och efterfrågan på ekologiska livsmedel. Det finns skäl att arbeta vidare med insatser som underlättar för konsumenter såväl som offentlig sektor och näringslivet att göra miljöriktiga val. Ekologiskt forum har samlat många olika aktörer som bidragit till verksamheten med egna resurser. Statens bidrag har gjort det möjligt att hålla samman arbetet. Uppdraget från regeringen att ta fram en aktionsplan har ökat statusen på verksamheten. Genom att fokusera på hela livsmedelskedjan har områden lyfts fram som är av stor vikt för den ekologiska produktionens utveckling. Det är värdefullt för den fortsatta utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter att det även fortsättningsvis finns en mötesplats för olika intressenter inom den ekologiska produktionen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. bekräftade utskottet beslutet att genomföra uppföljningen. Inom utgiftsområde 20 inriktas uppföljningen på havsmiljöfrågor och klimat och inom utgiftsområde 23 inriktas uppföljningen på jordbruk, fiske och livsmedel. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom riksdagsförvaltningen av utvärderaren från utvärderings- och forskningsfunktionen vid i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. I denna rapport redovisas den del som avser utgiftsområde 23. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. Per Åsling (C) Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning i korthet Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. När det gäller resultaten gör gruppen följande bedömningar: Inom jordbruksområdet är variationerna i intäkter och kostnader för företagen stora och lönsamheten i jordbrukssektorn har sjunkit. Det pågår en fortsatt utveckling mot färre och större produktionsenheter som en nedgång av jordbrukets omfattning har skett . Jordbrukets utsläpp av växthusgaser minskar, och de administrativa kostnaderna till följd av lagstiftningen inom jordbruksområdet har minskat. Inom fiskeområdet är nyttjandet av det gemensamma fiskbeståndet inom EU hållbart endast för en mindre andel av fiskbestånden. Lönsamheten inom stora delar av yrkesfisket är dålig. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri. Resultaten av skrotningskampanjen i är oklara. Inom livsmedelsområdet är kontrollen tillfredsställande, men det finns fortsatt brister på lokal nivå. Maten i bedöms som säker men trots detta finns ibland problem med olika livsmedel. kan även felaktiga kostvanor ses som en stor riskfaktor. Det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att underlätta förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. När det gäller resultatredovisningens utformning anser gruppen bl.a. följande: Det är naturligt att beslutar om de övergripande målen för verksamheten inom utskottets beredningsområde. Det finns behov av att tydliga resultatindikatorer formuleras för att underlätta möjligheten att följa upp i vilken grad som målen nås. Det är viktigt att indikatorer redovisas tydligt till . Förändringar i valet av indikatorer försvårar möjligheten för att följa utvecklingen av resultaten. Det är viktigt med en tydlig och klar struktur för resultatredovisningen till för att öka förståelsen och göra den mer relevant som underlag för beredning av regeringens budgetförslag. Det är viktigt att resultatredovisningen kan ge en bild av helheten i regeringens syn på resultaten inom områdena jordbruk, fiske och livsmedel. Det är viktigt att fortsätta dialogen mellan utskottet och regeringen om hur resultatredovisningen kan vidareutvecklas. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen till redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 och då särskilt områdena jordbruk, fiske och livsmedel. bekräftade utskottet beslutet att genomföra uppföljningen. Syftet har varit att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och för att kunna genomföra utskottets arbete med uppföljning och utvärdering i enlighet med riksdagsordningen och riktlinjer. Fortsatt utvecklingsarbete kring ekonomisk styrning Miljö- och jordbruksutskottet tar en aktiv del i utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning och det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. I årets budgetproposition kommenterar inte regeringen den fortsatta utvecklingen av regeringens redovisning av resultat till och de synpunkter som utskottet hade i förra årets budgetbetänkande. Det är därmed oklart hur regeringen ser på det fortsatta utvecklingsarbetet och den fortsatta dialogen med utskottet i dessa frågor. Gruppen menar att det är viktigt att fortsätta dialogen om hur resultatredovisningen kan vidareutvecklas. En viktig utgångspunkt är att förbättra utskottets möjligheter att följa upp kopplingen mellan mål, gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Gruppen konstaterar att regeringen föreslår att ska besluta om målen för utgiftsområdet. Detta är enligt gruppens bedömning mycket positivt. Gruppen anser att det är naturligt att beslutar om de övergripande målen för verksamheten inom utskottets beredningsområde. Utskottet har tidigare framfört att det finns ett behov av tydliga mål. I de fall som målen i sig inte är direkt uppföljningsbara bör, enligt gruppens mening, tydliga indikatorer formuleras för att underlätta möjligheten att följa upp i vilken grad som målen nås. Gruppen konstaterar att resultatredovisningen på ett tydligt sätt utgår från de tre målen. Detta är positivt. måste gruppen konstatera att det fortfarande finns flera otydligheter i årets resultatredovisning. Exempelvis ger regeringen ingen tydlig redovisning av vilka indikatorer som används. Gruppen menar att det vore önskvärt om regeringen tydligt anger vilka indikatorer som används. är det svårt att följa den långsiktiga utvecklingen av resultaten. Dessutom används delvis andra resultatmått än , vilket även detta försvårar utskottets möjlighet att följa och analysera den långsiktiga resultatutvecklingen. Gruppen menar att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. För att öka förståelsen av resultatredovisningen och för att göra den mer relevant som underlag för beredning av regeringens budgetförslag är det viktigt med en tydlig och klar struktur för resultatredovisningen till . Resultat av gjorda insatser Variationerna i intäkter och kostnader för jordbruksföretagen är stora och lönsamheten i jordbrukssektorn har sjunkit. Det pågår en fortsatt utveckling mot färre och större produktionsenheter som en nedgång av jordbrukets omfattning har skett . Markpriserna är fortsatt höga. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser minskar, till stor del beroende på fortsatt lägre användning av handelsgödsel och minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. De administrativa kostnaderna till följd av lagstiftningen inom jordbruksområdet har minskat. Strukturen på resultatredovisningen innebär att det inte görs någon särskild redovisning och bedömning av resultaten för verksamheten och anslagen inom jordbruksområdet. Gruppen menar att det är viktigt att resultatredovisningen kan ge en bild av helheten i regeringens syn på resultaten inom jordbruksområdet. Kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag är inte entydig. Resultaten inom jordbruksområdet är beroende även av insatser som har gjorts inom andra utgiftsområden och av EU. Det är svårt att se vilka resultat som specifikt har uppnåtts av de insatser som görs inom utgiftsområde 23. För jordbruksområdet redovisas ett flertal resultatindikatorer och för några av dem redovisas även utvecklingen . kan gruppen konstatera att redovisningen av vilka indikatorer som har använts är otydlig, och det är svårt att bedöma vilka indikatorer som regeringen anser är viktigast att följa. Gruppen kan vidare konstatera att det har gjorts förändringar vad gäller vilka indikatorer som redovisas jämfört med föregående år. Gruppen betonar att förändringar i valet av indikatorer i vissa fall kan vara motiverade, men att ändringar som görs alltför ofta försvårar möjligheten för att följa utvecklingen av resultaten. Resultatet av gjorda insatser När det gäller det gemensamma fiskbeståndet inom EU är nyttjandet hållbart endast för en mindre andel av fiskbestånden. Lönsamheten inom stora delar av yrkesfisket är dålig. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri och omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Det svenska vattenbruket visar ökad omsättning och det finns en kvarstående potential att växa ytterligare. När det gäller resultatet av skrotningskampanjen i konstaterar gruppen att regeringen inte har följt upp konsekvenserna för lönsamheten inom yrkesfisket. Gruppen kan därför inte dra några tydliga slutsatser av vilka effekter som de som har satsats på skrotningskampanjen har haft. Gruppen noterar att det finns exempel på att fiskare som har fått skrotningsbidrag har fört in nya fartyg . Det är viktigt att regeringen följer den fortsatta utvecklingen av denna fråga. Det är positivt att regeringen lämnade en resultatskrivelse med redovisning av de fiskepolitiska insatsernas resultat. I denna resultatskrivelse togs ett flertal frågor upp som gruppen har pekat på i tidigare års uppföljningar. Regeringen har framfört att det är förknippat med svårigheter att redovisa resultat av svenska fiskepolitiska insatser. Gruppen har stor förståelse för detta, men även om det är svårt bör det vara möjligt att sammanställa relevant resultatinformation till för att utskottet ska kunna följa den fortsatta resultatutvecklingen inom fiskeområdet. Gruppen vill peka på att det är positivt att vissa resultat för vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism redovisas i årets resultatredovisning. För kontinuitetens skull är det viktigt att resultatindikatorer redovisas i den årliga resultatredovisningen i budgetpropositionen, även när en särskild resultatskrivelse redovisas till . Det kvarstår flera önskemål när det gäller resultatredovisningen i övrigt, bl.a. behovet av en tydligare koppling mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag och en mer tydlig redovisning av vilka indikatorer som har använts. Vidare finns behov av ökad långsiktighet i valet av vilka indikatorer som redovisas samt redovisning av jämförbara tidsserier. Resultaten inom fiskeområdet är beroende även av insatser som har gjorts inom andra utgiftsområden och av EU. Det är svårt att se vilka resultat som specifikt har uppnåtts av de insatser som görs inom utgiftsområde 23. Liksom för jordbruksområdet kan konstateras att strukturen innebär att det inte görs någon särskild redovisning och bedömning av resultaten för verksamheten och anslagen inom fiskeområdet. Resultat av gjorda insatser Maten i bedöms som säker men trots detta finns ibland problem med olika livsmedel. kan även felaktiga kostvanor ses som en stor riskfaktor. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns fortsatt brister på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Kontrollen utförs på olika sätt och det finns fortfarande för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen bör fortsätta. Förändringar i indikatorerna försvårar möjligheten för att följa utvecklingen av resultaten. Den av regeringen valda strukturen innebär att det inte görs någon särskild redovisning och bedömning av resultaten för verksamheten och anslagen inom livsmedelsområdet. genomförde utskottet en fördjupad uppföljning av vilka åtgärder som vidtagits efter utskottets tidigare uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion, vilken behandlades av utskottet budgetbetänkande. Regeringen redovisade att frågan var slutbehandlad och hänvisade till att regeringen hade utfärdat regleringsbrev och i förekommande fall beslutat om ytterligare riktlinjer.1[ Skr. 2009/10:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen.] Av regleringsbreven för avseende och framgår inte att några uppdrag eller liknande kring småskalig livsmedelsproduktion har lämnats till de två myndigheterna. Enligt uppgift från arbetar man med dessa frågor inom bl.a. det nya matlandet. Gruppen kan utifrån förra årets uppföljning konstatera att småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Handelns intresse för småskaligt producerade livsmedel har ökat och kommer att fortsätta att öka i takt med det ökade konsumentintresset. Det är därför viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att underlätta förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. Gruppen konstaterar att regeringen i årets budgetproposition redovisar att det nationella resurscentrumet Eldrimner har fått ett projektstöd inom landsbygdsprogrammet för ett flerårigt nationellt projekt. Utskottet har tidigare lyft fram att det är viktigt att Eldrimners roll och uppdrag som nationellt resurscentrum tydliggörs samt att frågan om det långsiktiga stödet bör lösas. Detta är en fråga som är fortsatt viktig att följa. Utskottet har tidigare starkt understrukit vikten av att regeringen redovisar för i budgetpropositionen vad som har blivit resultatet av de beslut som har fattat när det gäller småskalig livsmedelsproduktion. Gruppen kan konstatera att det i årets budgetproposition inte görs någon samlad resultatredovisning för resultatet av statens insatser för den småskaliga livsmedelsproduktionen. framförde utskottet att det vore värdefullt om regeringen tog fram resultatindikatorer som speglar både produktionen och konsumtionen för att fortsättningsvis kunna redovisa utvecklingen inom den småskaliga livsmedelsproduktionen. Regeringen redovisar inte några sådana indikatorer i årets budgetproposition. Det framgår inte heller om något arbete pågår med att utveckla sådana. Gruppen upprepar därför utskottets bedömning att det är viktigt att fortsättningsvis uppmärksamma de olika frågor som lyftes fram i utskottets uppföljning och att resultatet av de åtgärder som vidtas med anledning av uppföljningen fortsättningsvis redovisas till i regeringens årliga resultatredovisning i budgetpropositionen. ska regeringen enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa mål och resultat till . Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både riksdag och regering. Utvecklingsarbetets syfte är att ge riksdag och regering ett bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott, däribland miljö- och jordbruksutskottet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.2[ 4 kap. 18 § riksdagsordningen (1974:153).] har antagit regeringens förslag som vilande att en bestämmelse ska införas i regeringsformen om utskottens skyldighet att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom sina ämnesområden.3[ 4 kap. 8 § regeringsformen. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19.] har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete rörande bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning.4[ Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21.] Av riktlinjerna framgår bl.a. att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. Ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de av regeringen redovisade resultaten i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan riksdag och regering ska kunna fortsätta. Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört uppföljningar av regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka har behandlats av utskottet i budgetbetänkandena. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. kring behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor.5[ behandlades detta i bet. 2009/10:MJU1 och MJU2.] beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen.6[ Protokoll utskottssammanträde /10:12, miljö- och jordbruksutskottet .]