· GY01TU6 · 2010-12-02 12:20:30 — Om man däremot tittar på järnvägen finns där ungefär 100 järnvägsföretag som ska dela på kostnaden. Det blir alltså mer per företag. Vi kanske inte ska hålla på och bolla med siffror. Men de 42 miljonerna är totaluttaget för järnväg, och de 67 miljonerna är ökningen för väg. Det går inte att jämföra siffror, men det kanske är mer relevant att säga att av vägområdet är anslagsfinansierat medan inom järnvägsområdet är det. Det kanske är mer relevanta siffror.Det är klart att en avgift alltid på ett eller annat sätt påverkar. Man gör detta , och det beror på att man ska kunna ha förutsägbarhet. Det är det som gäller för alla beslut som vi fattar. Den enskilde eller ett företag måste kunna förutse och anpassa sig till en kostnad.Men om man ändå ser proportionerna här, vilket vi har tagit upp , handlar det för ett normalstort företag om av omsättningen . Det är den storleksordningen vi pratar om.Det här handlar snarare om principen. Dessa summor kommer att vara fullt hanterbara för alla de här tågoperatörerna. Det viktiga är att vi inför en princip där alla transportslag behandlas lika när det gäller avgifter. Principer är väl bra, men vi har också pratat här om stuprörstänk och helhetssyn. När det gäller helhetssynen har flera tidigare talare sagt att vi också måste ta med de höjda banavgifterna och de totala kostnaderna för dem som kör på järnväg i det här tänket. Det är den kostnaden man får räkna med. Sedan kan man ju tycka att det är bra att ha en enhetlig syn på saker, men det har vi inte i det här fallet i och med att vi inte har tagit med alla kostnader. Det talas här om att ha en helhetssyn. Då är det oerhört viktigt med analys och utvärdering, vilket egentligen är en självklarhet. Det har till och med tagits upp i en reservation att det skulle vara ett riksdagsbeslut om detta. I varje beslut vi fattar ligger att vi måste följa upp. Det har vi gjort mer eller mindre bra, men det blir en allt viktigare del i de budgetpropositioner som kommer.Förra året kom det en tillväxtanalys för transportsektorn. Där är huvuduppgiften att analysera och utvärdera vad som händer inom transportsektorn utifrån de beslut som fattas. Där kan man verkligen tala om en helhetssyn. Då vägs besluten . De har en fri roll att jobba också. Jag tror att de har en viktig del i detta med helhetssyn som tar upp. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Varför prioritera förändringar typ avgiftsfinansiering när verkligheten talar sitt tydliga språk? Tycker inte Tysklind att det hade varit bättre och mer meningsfullt att använda alla resurser för att pendlare ska komma till jobbet? Då behövs det en helhetssyn.Det finns en annan sak som jag också skulle vilja ställa en fråga om till , som har gjort sig känt som kulturpartiet nummer ett i Alliansen. Hur kommer det sig att ni inte har fått de här järnvägsmuseerna avgiftsfria? Jag antar att ni har försökt. Det hoppas jag verkligen. Hur ser ni på detta? Det är en fråga som kostnadsmässigt inte ens handlar om felräkningspengar i de här stora sammanhangen. Det hade varit så bra för järnvägsmuseerna att få den här avgiftsfriheten. Även om det ska vara ett tak på och man ska göra en individuell bedömning är det stora pengar för alla som håller på med ideellt arbete. Hur kan ni som vurmar för civilsamhället behandla museijärnvägarna på det här sättet? Låt mig börja med att tacka för analysen av sätt att se på saker och ting här i världen. Det är helt riktigt att vi sätter kultur väldigt högt. Det är mycket värdefullt för ett fungerande samhälle. Det är precis av den anledningen som vi välkomnar att man behandlar museijärnvägarna som kulturhistoriska företeelser och kan göra undantag för dem. Det ska krävas ett argument för att göra ett undantag, och det är just det som görs.Folkpartiet tycker också att pendlare ska komma , och det tror jag faktiskt att alla andra partier också tycker. Det är just därför som Alliansen gör den största infrastruktursatsningen i historien under den planperiod som pågår. Man har även lagt väldigt mycket på drift och underhåll, för detta är naturligtvis ett problem som måste lösas. Så sent som kunde man läsa på att man är på väg att omdisponera 500 miljoner just till detta för att kunna lösa dessa problem.Det är en helt annan fråga. Det här handlar om principen för hur man ska ta ut avgifter. Det är inget ovanligt att man tar ut avgifter i Myndighetssverige. Man kan gå ända ned till kommuner och se att man tar ut avgifter för myndighetsutövning som bygglov och sådana saker också. Även där gör man en avvägning mellan vad som ska betalas av den enskilde och vad som ska betalas av samhället. Det är den avvägningen vi gör , och vi behandlar alla trafikslag på ett neutralt sätt. Det är det beslutet som är det viktiga . Politik handlar i allra högsta grad om att välja vilka frågor man ska lägga sin styrka på. Det handlar om politiska värderingar. ger alliansregeringen ett intryck av att avgiftsfinansieringen är viktigare än att skapa förutsättningar för pendlarna att komma till jobbet. Jag hörde att man hade blivit fast på tåget i tio timmar.Tysklind talar om att alliansregeringen har satsat historiskt mycket på infrastrukturen. Jag vill bara påminna om att nu senast i budgetpropositionen gjorde man en förändring i fördelning mellan väg och järnväg. Man minskade investeringarna på järnväg och ökade dem på väg.Jag har så svårt att förstå att detta skulle innebära att man får hållbara transporter. De största problemen finns nu i järnvägssektorn. Det här avgiftssystemet är ju en del i en helhet. Det sägs att det är viktigast att ha avgiftsfinansiering och konkurrensneutralitet, men hur hjälper det människor som har fastnat på tåget? Ni satsar ju resurserna fel. Ni borde koncentrera er på att se till att människor får hållbara transporter och att järnvägen fungerar. Jag vet egentligen inte vart vill komma. Det blir inte mer resurser till järnvägen om man tar bort avgifterna och staten betalar alltihop.Alliansen kanske visar lite av den drucknes envishet. Vi säger nu att det är den här principen, att alla ska behandlas lika, som vi antar . Det är inte så att vi inför ett avgiftssystem, och det är inte så att staten får pengar till någonting annat. Ur statsfinansiell synpunkt är detta ett ganska neutralt förslag. Jag tror att staten bara ökar sina utgifter med någon procent.Den handlar om en omfördelning så att till exempel sjöfarten får kraftigt sänkta avgifter. Det är väl det transportsätt som har förutsättningar att ge minst klimatpåverkan om man utnyttjar potentialen fullt ut. Det måste påverka den sektorn på ett positivt sätt.Det är inte fråga om att vi inför ett avgiftssystem som inte finns. Avgiftssystemet har funnits, men gör vi det rimligt neutralt mellan trafikslagen. Det är detta det handlar om. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.Malin Löfsjögård och har gett alla de goda argumenten för utskottets förslag, bland annat att vi ska ha ett trafikslagsövergripande synsätt med likartade ekonomiska villkor för de olika trafikslagen och att vi ska öka marknadsanpassningen och omfördela från skattefinansiering till avgifter. Det vore därför välgörande om vi i den här debatten kunde hålla oss till det som frågan handlar om, nämligen hur Transportstyrelsens verksamhet ska finansieras.Herr talman! talar om vår basindustri - , med flera. Jag skulle vilja tala om småföretagen.Arvidssons i är landets ledande odlare av azaleor. Plantorna drivs upp utanför i av belgiska odlare. Hos svenska odlare, bland annat , växer de sedan till sig, slår i blom och levereras till butiker över hela . Alla vill ju ha en blommande azalea på fönsterbänken till jul, kanske även , och . Med stor sannolikhet har den azalean varit i Fjärås.I dag finns det inget annat alternativ för att få plantorna till än i tempererade trailrar. Växterna är känsliga och behöver en stabil temperatur, värme och korta transporttider för att överleva resan. Då är transport på järnväg genom utesluten. Möjligen skulle det fungera att frakta dessa azaleor med sjöfart mellan i och Göteborg.Man kan förstås diskutera rimligheten i att låta växter och livsmedel transporteras så långt, men det är en annan debatt. Om vi i vill ha blommande krukväxter året om måste det gå till på det sättet. Jag delar förstås ambitionen att transporterna ska minimeras, kortas ned och samordnas så att transporterna så långt som möjligt sker med sjöfart eller på järnväg och med minsta möjliga klimat- och miljöpåverkan.Samtidigt måste vi inse att om vi ska ha svenska odlare av trädgårdsväxter, grönsaker och krukväxter måste de ges förutsättningar för detta. Växterna måste få komma från det friland där de odlas och sedan via drivbänk hem till våra fönsterbrädor eller kylskåp. Då behövs det en helhetssyn på logistikkedjorna där alla transportslag kan samverka och få så gynnsamma förutsättningar som möjligt.Den tekniska utvecklingen av fordon och fartyg är viktig liksom att vi har en infrastruktur som fungerar i alla väder. Detsamma gäller för kollektivtrafiken. Låt mig ta ett exempel till, från min hemkommun . Där matar vi kontinuerligt pendeltåget till med bussar. Från de olika kommundelarna kör bussarna till stationen för vidare transport av passagerarna till arbetsplatser i där den sista delen av transporten förmodligen också sker med buss. För varje spårkilometer pendeltåg behövs det säkert tiofalt mer för busstrafik på gummihjul, på väg, för att fylla dessa pendeltåg med resenärer.När vi ändå befinner oss i och talar om lokala exempel tänker jag även på den kulturella verksamheten. Museijärnvägarna är naturligtvis viktiga, men det finns också annan kulturell verksamhet. På sjön i gick ångbåten ; den sjönk . har en replika av byggts, och den kommer att börja trafikera Lygnen. Det är en liknande verksamhet som den som gäller museijärnvägarna och ett lysande exempel på det som talar om. I det avseendet får man nog i så fall betrakta museijärnvägarna som ett särintresse, och vi borde därför diskutera detta ur ett vidare perspektiv.För och existerar inga resenärer som inte har gång- eller cykelavstånd till järnvägsstationen, och inga företag existerar som inte har direktaccess till järnvägens godsterminaler. Precis som i exemplet med azaleor börjar eller slutar huvuddelen av alla transporter vi har i samhället på väg, oavsett om det sker med sjöfart, via järnväg eller i luften. Det är egentligen det som Jönköpingsdeklarationen handlar om, att vi ska kunna ta till vara företagarnas och resenärernas villkor och forma effektiva och klimatsmarta kommunikationer utan att subventionera och snedfördela på något sätt.I sin motion säger och att de vill värna om branscherna. säger de i motionen att de vill införa en kilometerskatt, något som branscherna tidigare starkt har motsatt sig, vilket vi inte ska glömma bort. Man talar alltså med kluven tunga.Det är inte fordonen det är fel på utan bränslena. och vill att skattebetalarna ska stå för registeravgiften för ett gammalt diesellok på järnväg som biogasdrivna sopbilar och stadsbussar själva ska stå för kostnaderna. Är det miljöpolitik?Herr talman! När jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet gäller det inte bara nivåerna på avgiften eller detaljerna kring hur dessa ska tas ut. Inte heller gäller det enbart huruvida Transportstyrelsen är effektiv eller ändamålsenlig i sin tillsyn. Det avgörande för systemets fortlevnad är att de arbetar aktivt med att effektivisera sin verksamhet, till exempel genom att anlita klassningssällskapens kompetens när det gäller internationell tillsyn av fartyg i världens hamnar. Jag förutsätter att riksdag och regering följer frågan och ser möjligheterna med att ställa effektiviseringskrav även på Transportstyrelsen. Det var roligt att gav mig tillfälle att tala om blommor. Även jag har ett litet företag i närheten av där jag bor på . De odlar tulpaner som jag brukar köpa när det blir tid för det. Jag har noterat att dessa tulpaner är dyrare än de som fraktas med långtradare från . Detta har jag funderat mycket på.Det är en konstig värld vi lever i när det är billigare att transportera varor än att köpa sådant som producerats i närheten. Där kommer diskussionen om kilometerskatt in. tog själv upp den frågan, och jag hoppas därför att det är okej att påpeka vikten av att en sådan införs och att vi tar med den i helhetssynen på avgifterna för våra transporter. På så sätt blir det billigare att köpa saker som odlas närmare. Ja, det är roligt att tala om blommor så här lagom till jul. Jag vill inte moralisera över huruvida det är rätt eller fel att ha blommor i fönstret . Det är där någonstans vi hamnar eftersom svenska konsumenter önskar sig det. De hemmaodlade blommorna är inte lika gångbara och då får vi de långa transporterna.Det jag talar om är egentligen möjligheterna för dem som idkar sådan verksamhet att kunna göra det på ett sådant sätt att konsumenterna får den produkt de vill ha.När det gäller kilometerskatten håller vi oss väl inom ämnet eftersom frågan om kilometerskatt finns med i motion. Jag tycker bara att det är lite förvånande att man talar väl om branscherna, om storföretagen och deras förutsättningar, som man vill införa en kilometerskatt som förmodligen är betydligt mer kostsam för företagen, framför allt för småföretag och åkerier, än de avgifter vi nu diskuterar. När det gäller kilometerskatten anser vi den jämförbar med banavgifterna. Varför ska de som kör på spåren vara med och betala för slitaget av spåren medan de som kör på vägarna inte behöver betala för det slitaget? Kilometerskatten är nödvändig för att få konkurrensneutralitet mellan de olika trafikslagen, vilket också regeringen anför som en viktig utgångspunkt för sin politik.Om jag sammanfattningsvis ska säga något om de nya avgifter som är föreslagna tycker jag att det hela är lite märkligt. Som vi har sagt är det ett neutralt förslag; det ger inga ytterligare pengar till statskassan. Man flyttar pengar mellan trafikslagen. Man gynnar de klimatosmarta trafikslagen på bekostnad av de klimatsmarta. Man gör det utifrån någon viktig princip om att dessa avgifter, de som gäller just detta lilla stuprör, ska vara jämställda. Låt mig konstatera att jag inte tror att kilometerskatten var någon valvinnare för . Det är dock en poäng att diskutera den utifrån om vi ska hålla oss till hur Transportstyrelsens verksamhet ska finansieras eller tala i stora drag om hur vi ställer om vår transportpolitik. Då tror jag i och för sig att frågan om kilometerskatter, koldioxidskatter och annat är en mycket angelägnare fråga att diskutera och sätta i fokus än just den lilla detaljfrågan om 42 miljoner, det vill säga av järnvägens kostnader.Det handlar just om att omfördela kostnader från skattekollektivet till avgifts- eller verksamhetsidkarna, vilket jag tycker är rimligt, eftersom man då får en likvärdighet. Det är också något som Socialdemokraterna och talar om och säger att det är en bra ambition. Jag noterar att ni på vänstersidan inte har samma uppfattning i den frågan.När det gäller hur vi värderar klimatsmartheten i olika transportslag vill jag påminna om ett exempel. Vi vill skattefinansiera registreringen av ett diesellok, som vi avgiftsfinansierar en biogasbuss, en sopbil som går på biogas eller en elbil. Därmed är veckans frågestund med regeringen avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. Jag får tacka för orden kring mitt första inlägg. Det är alltid lite spännande och alltid lite anspänning, och det är desto roligare att man får hålla på hela eftermiddagen.Ja, jag tog upp . Vi måste nämligen se på transporter ur ett globalt eller åtminstone europeiskt perspektiv. Detta handlar om att de transportkedjor som finns från odlare ändå ut till konsument av just azaleablommor, som odlas i , är en aspekt på hur det svenska näringslivet ska kunna vara konkurrenskraftigt. Där är naturligtvis avgifterna och kostnaderna för transporterna helt avgörande, och i fallet handlar det om hur denna särskilda växt kräver en viss typ av transport för att nå kunderna - även uppe i hemtrakter.Jag tog också upp behovet av att se till att Transportstyrelsen utnyttjar den kompetens som finns hos de stora klassningssällskapen som utför inspektioner och kontroller av fartyg i hamnar över hela världen. Detta är oerhört viktigt att Transportstyrelsen tar till sig. Vi fick också veta på ett möte med Transportstyrelsen på trafikutskottet tidigare att de arbetar aktivt med att se till att få hjälp med detta. Det innebär att Transportstyrelsen idkar verksamhet i hela världen, och då tycker jag att det är helt okej att tala om Belgien.Sedan nämner behovet av att ha en helhetssyn inom detta område, och så talar han dessutom om att vi värnar företagen speciellt. Ja, företagarpolitiken är viktig. Det är framför allt jobben i både stora och små företag som skapar arbete i hela landet. Då vill jag också påminna om det rödgröna förslaget om kilometerskatt, som var ett dråpslag emot företagen i hela landet just vad gäller deras transporter. Varken förslaget om kilometerskatt eller andra förslag är uppe till debatt just . Vi kan gärna ta en diskussion om det, men kanske inte inom ramen för detta ärende.Möjligen skulle man kunna tänka sig att ett förslag om kilometerskatt, om det finns någonstans ifrån, skulle kunna finnas med i en den typ av utvärdering av alla avgifter vi tycker att regeringen ska göra. finns inte detta förslag på er dagordning, men det hade funnits på vår om vi hade varit med i regeringsställning.Visst måste vi hålla ihop transportkedjor och allt det där, men det är inte heller frågan i det ärende som just nu diskuteras. Just nu diskuterar vi den avgift Transportstyrelsen vill påföra transportområdet. Vi är med på att införa detta, herr talman, men vi vill se en helhetsbedömning. Hur ser helheten ut när vi har lagt på alla de avgifter som ska läggas på transportområdet? Vart tar konkurrensen vägen? Är det järnväg eller väg, flyg eller sjöfart som är vinnare eller förlorare? På vilket sätt kommer helheten att se ut? När det gäller museijärnvägarna eller de kulturhistoriskt intressanta verksamheter som förekommer på detta område hade ni kunnat lägga fram förslag om att ta bort alltihop. Det hade inte inneburit någon statsfinansiell katastrof utan tvärtom antagligen blivit så att Transportstyrelsen vunnit på det. Vi börjar med diskussionen om museijärnvägarna kontra andra typer av kulturfrämjande föreningar. Jag tog upp exemplet med i Lygnern i , som inte är en museijärnväg. Det hade lika gärna kunnat handla om ett fordonsmuseum eller någon annan typ av transportslag - ett flygmuseum eller vad som helst. När vi diskuterar frågan om museijärnvägar och att begränsa avgifterna till en viss nivå handlar det om just museijärnvägar. Det finns ingen analys av hur brett och vitt detta område är. Vi kan diskutera möjligheten att helt befria ifrån avgifter, men vi har ingen aning hur stor omfattningen av en sådan avgiftsbefrielse är. Därför får vi hålla oss till det frågan gäller.Det tycker jag också att vi ska göra när det gäller frågan om helhetssyn. efterfrågar en helhetssyn och att vi ska diskutera kilometerskatt, gränsdragningar och andra saker. Jag tror att han får bestämma sig för om vi ska diskutera detaljer eller helhet i detta. I och med att Socialdemokraterna efterlyser denna ofantliga utredning på området, som då ska inkludera en i det här sammanhanget så marginell sak som just Transportstyrelsens avgifter, tycker jag att det är lite märkligt att man väljer just denna fråga för att tala om detta. Jag noterar att i sitt anförande i princip ställde sig bakom de förslag som framförs i propositionen, och det uppskattar jag. Jag tror dock att vi har haft denna helhetssyn i debatten inför valet, som gav ett utslag: Alliansregeringen fick fortsatt förtroende att arbeta med infrastruktur på det sätt den gör. Vi kan naturligtvis fortsätta denna diskussion i kammaren, men jag tror att vi ska göra det i ett större perspektiv än just i denna fråga.