bet · GY01FiU3 · 2010-12-14 00:00:00 — 2010/11:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivåer inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Under utgiftsområdet finns tre anslag. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning uppgår till . De andra två anslagen avser utjämningsbidrag för LSS-kostnader och bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Det senare anslaget finansierar två ideella föreningar. Totalt uppgår anslagen inom utgiftsområdet till 2011. De två motioner som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns två särskilda yttranden från Socialdemokraterna, och respektive . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 25 anvisar anslag inom utgiftsområde 25 enligt bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2010/11:Fi265 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Fi270 av och (båda SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning beslutade på förslag av finansutskottet i betänkande 2010/11:FiU1 om ramar för statsbudgetens 27 utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster . I och med detta beslut har ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner lagts fast till 88 . Denna ram får inte överskridas i behandling av anslagen inom utgiftsområdet (5 kap. 12 § riksdagsordningen). I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen på utgiftsområde 25 ska fördelas inom denna ram. I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår att anvisar tre anslag under utgiftsområdet. Två motioner, Fi265 av m.fl. (S, MP, V) och Fi270 av och (SD), behandlas i betänkandet. Förslagen i propositionen och motionerna återges i bilaga 1 i betänkandet. Samtliga anslag inom utgiftsområdet fastställs i enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen genom ett beslut. Utskottets förslag till anvisning av anslagen under utgiftsområde 25 redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Anslag inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med regeringens förslag. beslutade efter förslag av finansutskottet i betänkande 2010/11:FiU1 om ramar för utgiftsområdet och om beräkning av statens inkomster . Ramen för utgiftsområde 25 har i enlighet med utskottets förslag fastställts till 88 . Regeringen anför att nu är på väg ur den värsta internationella ekonomiska krisen sedan depressionen . Genom en ansvarsfull finanspolitik och starka offentliga finanser har krisen kunnat mötas med en bred och kraftfull politik för att stabilisera finansmarknaderna, dämpa fallet i produktionen och sysselsättningen samt värna välfärdens kärna. Regeringen framhåller att det är viktigt för kommunsektorn att sysselsättningen och därmed det kommunala skatteunderlaget utvecklas positivt. En politik för att värna välfärdens kärna är central. Kommunsektorn har tillförts i tillfälligt höjda statsbidrag , varav i ett tillfälligt konjunkturstöd och i ett generellt statsbidrag (anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning). ekonomiska vårproposition aviserades dessutom en permanent höjning av det generella statsbidraget med . Det ekonomiska läget har förbättrats sedan 2010 års ekonomiska vårproposition. Trots en starkare ekonomisk utveckling bedöms kommunsektorns inkomster utvecklas relativt svagt . Mot bakgrund av den beräknat relativt svaga inkomstutvecklingen och det begränsade behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillfälligt ökas med 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av det generella statsbidraget tillförs kommunsektorn i och med detta totalt 2011. Regeringen erinrar om att det utöver detta också finns riktade satsningar inom verksamhetsområden som utbildning, äldreomsorg och hälso- och sjukvård, varav en stor del går till kommuner och landsting. De offentligt finansierade välfärdstjänsterna ska vara av högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. Det är också viktigt att de resurser som används för att producera dessa tjänster utnyttjas så effektivt som möjligt. Regeringen hänvisar till en rapport från (Den ljusnande framtid är vård) enligt vilken det finns stora möjligheter att effektivisera vården och omsorgen, bl.a. genom att lära av de mest effektiva utförarna. Vidare erinras om att staten 20072010 har lämnat bidrag till ett nationellt jämförelseprojekt i syfte att öka produktiviteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Det är viktigt att detta arbete fortsätter i kommuner och landsting. Vidare kan ett ökat företagande inom vård- och omsorgssektorn öka valfriheten för brukarna och stimulera till kvalitetsutveckling genom konkurrens mellan olika utförare. I propositionen redovisas också att regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att överväga åtgärder som kan motverka att verksamheterna i kommunsektorn förstärker konjunkturvariationerna (dir. 2010:29) Regeringen föreslår att anvisar tre ramanslag för . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslagets ändamål och utjämningssystemets syfte är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. med anledning av den kommunala finansieringsprincipen. Som framgått ovan aviserades ekonomiska vårproposition en permanent höjning av anslaget med . föreslår regeringen dessutom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillfälligt ökas med 2011. Ett antal regleringar föreslås med anledning av den kommunala finansieringsprincipen. Vidare föreslås vissa övriga ekonomiska regleringar som avser att neutralisera effekter av statliga beslut som inte omfattas av den kommunala finansieringsprincipen men som t.ex. påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna för kommuner respektive landsting. Den största regleringen görs med anledning av regeringens förslag om sänkt skatt för personer som är genom ett förhöjt grundavdrag. Skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas minska med totalt till följd av reformen. För att reformen ska vara neutral för kommuner och landsting ökas således anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med , varav för kommunerna och för landstingen. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Till anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslår regeringen att ska anvisa . Anslaget används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) om assistansersättning. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för LSS-kostnader som kommunerna betalar till staten. Avgiften redovisas på statsbudgetens inkomstsida, inkomsttitel . 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Till anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området föreslår regeringen ett anslag om . Anslaget används för bidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). De båda organisationerna har anhållit om bidrag avseende statens åtagande om sammantaget . I motion Fi265 av m.fl. (S, MP, V) föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med jämfört med regeringens förslag. Målet är att kvaliteten i den offentliga sektorn ska förbättras, särskilt inom sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Det ska bl.a. ske genom ökad personaltäthet och satsningar på fortbildning och kompetensutveckling. Syftet är att möjliggöra minskade barngrupper i förskolan och att öka lärartätheten inom . Personaltätheten inom äldreomsorgen ska öka och kötiderna i sjukvården minska. Motionärerna anser att statsbidragen bör ses över så att de värdesäkras . Vidare krävs en större översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar, som leder till förbättrade möjligheter för kommunerna att tillhandahålla en god kvalitet i skolan, sjukvården och omsorgen oavsett konjunktur. Resurserna ska användas så effektivt som möjligt för att möjliggöra höjd kvalitet. I motionen föreslås ett tillkännagivande om ökade statsbidrag till kommunerna. I motion Fi270 av och (SD) föreslås en satsning på kommunsektorn genom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillförs utöver regeringens förslag. Av de föreslagna medlen specificeras satsningar om . Det handlar om att öka inslaget av närproducerad och mer näringsrik kost inom de kommunala förrättningarna, stärka svenska språket i skolan samt att öka antalet vuxna i skolan. I de ingår också medel mot mobbning samt för ett åtgärdsprogram för att minska antalet aborter, förbättrad studievägledning och stimulans av kommunernas nattdagisverksamheter. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning påverkas också av att drar av medel för minskade kostnader för invandringsmottagning; enligt den ekonomisk-politiska motionen Fi231 kommer asyl- och anhöriginvandringen att minska med politik. Vidare föreslås ekonomiska regleringar av anslaget mot bakgrund av partiets förslag om ändrat grundavdrag m.m. Anslaget minskas därför i motionen netto med 13 jämfört med regeringens förslag. I följande tabell visas regeringens och oppositionens förslag till anslag under utgiftsområde 25. Tabell 1 Anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Oppositionspartiernas förslag i förhållande till regeringens. S, MP, V Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Som nämnts ovan förklaras belopp av att ekonomiska regleringar av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning görs, mot bakgrund av partiets förslag om ändrat grundavdrag m.m. Om jämförelsen skulle göras utan sådana regleringar skulle alternativ ligga över regeringens förslag. Utvecklingen av kommunernas ekonomi I en prognos från Kommuner och Landsting (SKL) beräknas kommuner och landsting få ett överskott på ca . Sämre resultat förväntas dock . Trots den svaga utvecklingen av skatteunderlaget 2009 och 2010 går kommuner och landsting mot överskott i en storleksordning som kan förväntas under en högkonjunktur. Det finns enligt SKL flera förklaringar. Det kom stora tillfälliga tillskott 2010 som inte kan användas till att expandera verksamheterna eftersom de ekonomiska förutsättningarna ser mycket kärvare ut . Budgetarna fastställdes när bilden av ekonomin var betydligt dystrare än vad utvecklingen kom att bli, vilket ledde till strama budgetar. När det gäller 2011 anför SKL att sammantaget blir förutsättningarna markant sämre. Rapport om statliga bidrag till kommunerna I till kommunerna i princip och praktik (2010:5) av och studeras effekter och erfarenheter av statliga bidrag till kommuner. En av huvudslutsatserna är att staten bör undvika att lägga restriktioner på det kommunala beslutsfattandet för att underlätta det lokala ansvarsutkrävandet. Bidragen bör vara av generell karaktär och inte snedvrida kommunens prioriteringar. Det finns omständigheter då öronmärkta bidrag är att föredra, men i allmänhet bör dessa användas med försiktighet. En annan slutsats är att statliga bidrag kan användas för att stabilisera det kommunala tjänsteutbudet eftersom stora delar av de kommunala tjänsterna ska tillhandahållas på en långsiktigt stabil grund oberoende av kortsiktiga fluktuationer. Utskottet kan inledningsvis konstatera att på förslag av utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag om ram för utgiftsområdet (bet. 2010/11:FiU1, rskr. Förslaget om anslag i motion Fi265 (S, MP, V) ligger högre än den fastställda ramen och kan således inte bifallas av vid behandlingen av utgiftsområdet. När det gäller motion Fi270 (SD) ligger förslaget lägre än den nivå som fastställts av , vilket dock bygger på att kommunerna skulle ha tillförts medel bl.a. genom skatteförändringar. har avslagit förslag om ändrade skatter i samma beslut där utgiftsområdesramarna fastställdes, genom att beslutade om en beräkning av statsbudgetens inkomster. Utskottet tar i det följande upp olika aspekter av den kommunala ekonomin. Kommuner och landsting svarar för centrala välfärdstjänster som utbildning, vård och omsorg. Den kommunala sektorn har således stor betydelse för såväl välfärden som sysselsättningen. är den kommunala sektorns ekonomiska utveckling beroende av hur ekonomin generellt utvecklas. Som påpekas i regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn 2009 (skr. 2009/10:102 s. 16) uppgår skatteintäkterna till av de totala intäkterna för verksamheten. av intäkterna är statsbidrag. Utskottet vill därför understryka vikten av reformer som stärker arbetslinjen och därigenom även skatteunderlaget och kommunernas ekonomi. Tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politiken finns det utrymme att i enlighet med regeringens förslag skjuta till medel till kommunerna. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning höjs permanent med . Dessutom ökas anslaget tillfälligt med 2011. När det gäller oppositionens politik har utskottet i rambetänkande 2010/11:FiU1 konstaterat att de alternativ som förs fram i oppositionens ekonomisk-politiska motioner sammanfattningsvis innebär en bidragslinje i stället för en arbetslinje. Därmed skulle förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning undergrävas. Kommunernas ekonomi skulle drabbas av en sådan politik. När det gäller förslag finns det skäl att framhålla att invandringen bidrar till att motverka ett minskat arbetskraftsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Arbetsförmedlingens rapport på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv visar att det och blir 1,6 miljoner pensionsavgångar i landet. Det är ca 250 000 fler personer än . Generationsväxlingen innebär både möjligheter och utmaningar. En uppenbar möjlighet är chansen att få bukt med arbetslösheten och närma sig målet om full sysselsättning. Ett problem är dock att antalet totalt arbetade timmar utförda av personer med rätt kompetens kommer att vara lägre . Det kommer således att bli nödvändigt att öka både arbetskraftsutbudet, kompetensen och produktiviteten för att trygga välfärden och därmed bl.a. lindra belastningen på den arbetande befolkningen och de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. Det är således angeläget att öka arbetskraftsdeltagandet, kompetensen och produktiviteten, vilket bl.a. innebär att fortsätta att bekämpa utanförskapet för de utrikes födda. Utskottet vill vidare framhålla att det ter sig helt orealistiskt att invandringen direkt skulle kunna minskas till de nivåer som bygger på. Partiets budgetförslag bygger på att en sådan kraftigt minskad invandring i stort sett ska ge dramatiska besparingseffekter, bl.a. för kommunerna. Som framgår av utskottets rambetänkande 2010/11:FiU1 föreslår inte en realistisk ekonomisk politik. När det gäller sysselsättningen kan utskottet konstatera att det 2009 arbetades 1 i kommunalt finansierad verksamhet (prop. 2010/11:1 finansplan m.m. avsnitt 9.5 tabell 9.7). Antalet sysselsatta inom kommunsektorn, över en miljon personer, utgör ungefär en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta i (skr. 2009/10:102 s. 37). Den genomsnittliga arbetstiden för anställda som utför kommunfinansierad verksamhet varierar mellan åren. Det innebär att antalet arbetade timmar i den kommunfinansierade verksamheten kan utvecklas annorlunda jämfört med hur den kommunfinansierade sysselsättningen utvecklas. Till största delen bedrivs den kommunala verksamheten av anställda i kommuner och landsting. Så kallade välfärdstjänster, t.ex. utbildning och hälso- och sjukvård, kan även bedrivas i privat regi men med finansiering. Även om kommunerna är huvudmän för verksamheten behåller de ansvaret för finansieringen av tjänsterna. För att följa utvecklingen av sysselsättningen och antalet arbetade timmar inom välfärden måste man alltså se till hela den kommunfinansierade verksamheten och inte enbart till den kommunala verksamheten. Enligt beräkningar har i genomsnitt ca 5 000 s.k. välfärdstjänster överförts från till privat sektor . Den totala kommunfinansierade sysselsättningen var som högst 2007. Den totala kommunfinansierade sysselsättningen bedöms ha minskat med 33 000 personer . Av dessa kan ungefär 16 000 personer förklaras av utfasningen av två arbetsmarknadspolitiska program i kommunsektorn: plusjobben och friåret. Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 finansplan m.m. avsnitt 9.5) kan nedgången i den totala kommunfinansierade sysselsättningen fullt ut förklaras av att kommunanställda i genomsnitt arbetade fler timmar per sysselsatt 2009 jämfört med . Sålunda minskade ohälsotalet från 35,8 (prop. 2010/11:1 utg.omr.10 s. 17). Detta är en utveckling som får betecknas som positiv, även om det också innebär att färre behöver anställas i kommunerna. Sammantaget var det totala antalet arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet för produktion av välfärdstjänsterna högre 2009 än 2007. Vidare vill utskottet i likhet med regeringen framhålla att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna ska vara av högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. De resurser som används för att producera dessa tjänster ska utnyttjas så effektivt som möjligt. Ett sätt att öka effektiviteten är att lära av de mest effektiva utförarna. Dessutom kan ett ökat företagande inom vård- och omsorgssektorn öka valfriheten för brukarna och stimulera till kvalitetsutveckling genom konkurrens mellan olika utförare. När det gäller frågan om finansieringsprincipens tillämpning rörande den nya gymnasieskolan har utskottet diskuterat frågan i betänkande 2010/11:FiU1 (s. 107108). Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning påverkas av denna fråga. Utskottet anförde att regeringen bör återkomma till t.ex. i nästa års budgetproposition och redovisa sina överväganden rörande finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan. framhåller i sitt betänkande 2010/11:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (s. 21) att regeringen bör återuppta förhandlingar med Kommuner och Landsting kring de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda tillstyrks propositionens förslag medan motionerna avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 25 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas, genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att de ramar som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Därmed väljer vi att lägga fram detta särskilda yttrande som redovisar hur vi vill se inriktningen på politiken inom utgiftsområdet. Vi vill i detta sammanhang framhålla att kvaliteten i skolan, sjukvården och omsorgen måste förbättras. kommer sysselsättningen i den offentligt finansierade välfärden att minska med 15 000 personer enligt regeringens egna bedömningar. Vi vill investera ca mer än regeringspartierna i vård, skola och omsorg . Vi anser att statsbidragen bör ses över så att de värdesäkras . Vi menar också att det krävs en större översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar, som leder till förbättrade möjligheter för kommunerna att tillhandahålla en god kvalitet i skolan, sjukvården och omsorgen oavsett konjunktur. Därför vill vi säkerställa att resurserna används så effektivt som möjligt för att möjliggöra höjd kvalitet genom att kontinuerligt arbeta med att se över statsbidragens storlek. Vi har som mål att kvaliteten i den offentliga sektorn ska förbättras, särskilt inom sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Det ska bl.a. ske genom ökad personaltäthet och satsningar på fortbildning och kompetensutveckling. Vi vill möjliggöra minskade barngrupper i förskolan och öka lärartätheten inom . Vi vill öka personaltätheten inom äldreomsorgen och minska kötiderna i sjukvården. Vi vill satsa på att öka tillgängligheten och kvaliteten i vården. Vi vill stimulera kommunerna att erbjuda mer barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vill också satsa mer på undervisning på annat modersmål än svenska och vill satsa mer på elevhälsa.