· GY01TU6 · 2010-12-02 12:20:30 — Transportstyrelsen har fått i uppdrag att lämna förslag på en ny finansieringsform för sin verksamhet. Det förslag vi har fått innehåller avgiftsfinansiering av vissa verksamheter, och andra verksamheter ska anslagsfinansieras. Främst är det tillsyn, ärendehandläggning och registerhandläggning som ska avgiftsfinansieras. Härigenom hoppas man få jämförbara konkurrensvillkor mellan de fyra trafikslagen väg, järnväg, flyg och sjöfart. Vi socialdemokrater har egentligen inget att invända mot detta. Vi tror att det kan uppnås - kanske inte på en gång, men på . Färdriktningen är tydlig, och den instämmer vi i.Herr talman! Det är dock när man lägger till alla andra avgifter och pålagor som det blir problematiskt och svårgreppbart. Vi har till utskottet fått en uppvaktning från näringslivets organisationer på området och dessutom deras remissvar. De uttrycker en samlad bild att de nya pålagorna i form av avgifter och andra av myndigheterna beslutade kostnadshöjande åtgärder är ett problem. De har sett och ser kraftigt höjda banavgifter, höjd koldioxidskatt, trängselskatt i och samt IMO:s krav på fartygsbränslen. Jag ska till och med gå så långt att jag citerar en mening i deras remissvar: "Näringslivsorganisationerna saknar en samlad konsekvensanalys av de sammantagna effekterna på transportsystemet och i förlängningen av hur svensk industris och handelns konkurrensförmåga påverkas liksom konsekvenserna för människors mobilitet och möjlighet att ta sig till städer och arbetsplatser. "Vi kan instämma i denna kritik på så sätt att vi säger att det behövs en helhetsbild av vad alla avgifter och andra åtgärder leder till. Vi måste veta vad både höger och vänster hand gör. Därför kräver vi av regeringen att den gör en samlad utvärdering och analys av hur de olika kostnadsfördyrande förändringarna på transportområdet slår. Vi vill se helheten på området. Företrädare för näringslivet och de offentliga aktörerna undertecknade så sent som den så kallade Jönköpingsdeklarationen. Där enades man om att utifrån sina olika roller samverka i uppföljningen av prioriterade åtgärder. En av dessa prioriterade åtgärder är en samlad översyn av den svenska transportnäringens kostnadsläge och konkurrensförmåga i syfte att stärka näringslivets konkurrenskraft i hela landet. Det är mycket viktigt att detta nu tas på allvar. Varje enskilt politiskt beslut som påverkar transportkostnaderna måste noggrant utvärderas. Vi måste se helheten, men än viktigare är att mäta de samlade effekterna av de kostnader som politiken påför transportsektorn via avgifter och regelverk. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 3.Herr talman! I detta betänkande tas också museijärnvägarna upp. Det finns ett stort kulturhistoriskt värde i just museijärnvägarna för landet och för de bygder där de finns. De är en del av det svenska kulturarvet. Ofta drivs dessa järnvägar av ideella föreningar med människor som ägnar sin fritid åt sitt intresse. Deras jobb för att förvalta vår historia är av mycket stort värde. De banor som berörs är också ofta av stort intresse för besöksnäringen.Det förslag från regeringen som föreligger riskerar att slå undan fötterna för dessa ideellt arbetande föreningar. Enligt majoritetens förslag, uppbackat av , ska dessa föreningar påföras samma avgifter som de kommersiella järnvägsföretagen. Detta är inte väl genomtänkt. Dels kan många av dessa kulturskatter tvingas att lägga ned sin verksamhet, dels tar det inte in några pengar att tala om. Det är ganska små pengar som kommer in genom museijärnvägarna. Det är i och för sig bra att Transportstyrelsen har uttalat att museijärnvägarna ska undantas från självkostnadsprincipen, avgifterna ligger likafullt fast. Det räcker alltså inte med ett sådant undantag. Vi anser att museijärnvägarna helt borde befrias från dessa avgifter. Det är dessutom tveksamt om det netto ger någon inkomst till Transportstyrelsen, med tanke på handläggningskostnader och annat. I de flesta fall blir avgifterna så små att hanteringen av dem kostar mer än vad man får in. Jag kan också konstatera att museijärnvägarnas framtid röner ett brett intresse i de flesta politiska läger utom hos . Det finns nämligen en rad motioner på detta område som är skrivna även av allianspolitiker som kräver att museijärnvägarna undantas från dessa avgifter. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 2. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. Jag vill börja med att yrka bifall till samtliga reservationer. Jag är med andra ord emot regeringens förslag om nya avgifter i Transportstyrelsens verksamhet. Jag är det av flera skäl, men jag tänker koncentrera mig på tre. Det handlar om ojämlika villkor för våra olika transportslag, en oro för de företag som är helt beroende av järnvägen för sina transporter och om vårt ansvar för att klimatanpassa transporterna.Just nu sitter representanter för i och diskuterar hur världens länder gemensamt ska kunna minska världens koldioxidutsläpp. Jag tycker att vi ska ha med oss det även här i vår kammare när vi beslutar om förslag som har påverkan på våra lokala utsläpp. Det kan låta bra att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhantering ska finansieras på ett enhetligt sätt. ser det olika ut för våra fyra trafikslag. Luftfarten är helt avgiftsfinansierad. Sjöfarten och vägtrafiken är både och. Men, herr talman, detta är inte det enda område där de olika trafikslagen har olika villkor. Flyget är till exempel befriat från klimatskatt, till skillnad från de andra trafikslagen. belastas med banavgifter. Något motsvarande finns inte för de andra trafikslagen.Regeringens ambition att skapa likvärdiga villkor för transportslagen är bra, men att enbart titta på Transportstyrelsens avgifter och bortse från transportslagens andra samhälleliga effekter och kostnader blir haltande. Detta förslag skapar inte likvärdiga villkor, utan det förstärker det ojämlika. Det som är oroande är att de nya avgifterna främst drabbar ett av de klimatsmartaste sätten att transportera gods och människor, nämligen järnvägen.Förslaget på de nya avgifterna i Transportstyrelsens verksamhet innebär nämligen kraftigt höjda avgifter för järnvägssektorn. Regeringens förslag innebär i praktiken att avgifterna för järnvägssektorn kommer att öka med . Jämförelsevis kommer avgifterna för flyget att minska med till 2014. Parallellt med dessa avgiftshöjningar i Transportstyrelsen föreslår regeringen en fördubbling av banavgifterna utan att införa motsvarande avgiftshöjningar för vägtrafiken.De höjda avgifterna för järnvägen innebär sammantaget att vi riskerar att transporterna kommer att flyttas över från järnväg till väg. Det är inte att klimatanpassa våra transporter. Det går stick i stäv med den ambitionen. I förslaget på höjda avgifter tas inte heller hänsyn till de delar av den svenska basindustrin som är helt beroende av järnvägen för sina transporter - , , är bara några exempel. De kan inte köra sina produkter på vägen. Det går till exempel inte att köra malmen på lastbilen. Det här är viktiga näringsgrenar för svensk export. Varför ska de företagen betala mer för sina transporter än företag som kan välja att flytta över transporterna till väg?Så länge dagens skeva prissättning av transporterna fortgår kan vi i inte acceptera ett förslag som ytterligare bidrar till ökade kostnader för järnvägen. För att skapa en mer rättvis prissättning av transporterna krävs både kilometerskatt för tunga lastbilar och en höjning av koldioxidskatten. Klimatskatt för flyget är minst lika angelägen.Vad som ändå kan sägas vara bra med förslaget är att sjöfarten får en större andel skattefinansiering. Dagens höga andel avgiftsfinansiering utgör ett hinder för att ta till vara sjöfartens klimatpotential för godstransporter.Man skulle därför tro att ställer sig positiv till förslaget. Men som redan har sagts här är det inte bara tågoperatörerna som är kritiska till förslaget, utan det är representanter för branschens samtliga fyra trafikslag som i sitt gemensamma remissyttrande över propositionen är starkt kritiska. Vi måste lyssna på branschens företrädare! Regeringen bör göra ett omtag i den här frågan och tillsätta en utredning som tar ett bredare grepp om transportslagens samhälls- och klimatkostnader och utifrån det föreslå en rimlig finansieringsform för Transportstyrelsens verksamhet. Jag yrkar bifall till reservation 1 där och föreslår att regeringens proposition Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet avslås. sker större delen av finansieringen av Transportstyrelsens totala verksamhet genom anslag från statsbudgeten. Det finns skillnader mellan de olika transportslagen. Exempelvis finansieras vägområdet genom både anslag och avgifter. De statliga anslagen finansierar tillsyn och kollektiva prestationer. Avgifterna finansierar verksamheter som är tydligt riktade mot individer och företag.Järnvägsområdet är helt och hållet anslagsfinansierat. Sjöfartsområdet är i princip bara avgiftsfinansierat, även om det finns anslagsfinansiering i form av sjöfartsregistret. Luftfartsområdet har bara avgiftsfinansiering. Det är uppdelat på direkta avgifter och myndighetsavgifter.Regeringens förslag går ut på att verksamheter som har en tydlig myndighetskaraktär , det vill säga 2011, ska finansieras genom avgifter. Man säger sig vilja uppnå konkurrensneutralitet mellan trafikslagen. Regeringen vill att det ska bli en enhetlig finansiering av Transportstyrelsens verksamhet. Men vad betyder egentligen denna förändring? anser att det är principiellt fel att verksamheter som har en tydlig myndighetskaraktär inordnas i ett avgiftssystem. Det är väl ändå inte meningen att Transportstyrelsen ska lägga mer av uppmärksamheten på de finansiella målen än på de transportpolitiska? Avgiftsfinansieringen av järnvägar betyder dessutom att kostnaderna för detta transportslag ökar med 42 miljoner, som avgifterna för flyget minskar med 17 miljoner.Det kan tyckas vara förändringar som är relativt sett små, men dessa förändringar är led i en medveten politik. På punkt efter punkt försämrar man järnvägssektorns konkurrenskraft gentemot de andra transportslagen, framför allt gentemot vägtrafiken. Regeringen föreslår exempelvis parallellt med dessa avgiftshöjningar för järnvägen en fördubbling av banavgifterna. Motsvarande avgiftshöjningar på väg införs inte. Att på detta vis införa dubbla pålagor i form av ban- och tillsynsavgifter kommer att leda till dyrare resor för resenärer och ökade transportkostnader för godstrafiken och därmed färre järnvägstransporter för gods och personer.Detta är inte en politik som leder till fler hållbara transporter. Prisrelationerna mellan olika transportalternativ måste förändras till förmån för dem som ger lägst klimat- och miljöbelastning. I budgetpropositionen blir det tydligt hur regeringen i sin nationella plan för infrastruktur 2010-2021 kraftigt minskar ambitionerna vad gäller järnvägsinvesteringar, som halveras jämfört med investeringarna förra mandatperioden, medan väginvesteringarna ökar kraftigt. Med regeringens politik kommer investeringar i väg att vara mer än dubbelt så stora som investeringarna 2014.Herr talman! Förslagen om enhetlig avgiftsfinansiering av Transportstyrelsens verksamhet går på tvärs mot vad vill. Vi vill inte att politikerna abdikerar från sitt ansvar när det handlar om att bryta transportsystemets klimatpåverkan. vill i stället på ett offensivt sätt agera för att påbörja en omställning på riktigt: att flytta trafik från väg till järnväg. Det är nödvändigt att, med alla medel som vi har tillgång till, ställa om till ett ekologiskt hållbart transportsystem. Det är därför vi anser att det hade varit klokare om regeringen haft en helhetssyn där man lyfter det nödvändiga miljöomställningsperspektivet och för presenterat ett förslag där finansieringen av delar av sjöfartens och luftfartens verksamhetsområden hade omvandlats till anslagsfinansiering. Då hade transportslagen i större utsträckning kunnat bli föremål för politiska prioriteringar.Regeringens politik går som sagt åt fel håll. Regeringen har dessutom övergivit principen om att en avgift är något som betalas för en specificerad motprestation. Det räcker inte heller att se på Transportstyrelsens avgifter enbart utifrån någon form av konkurrensneutralitet. Man kan inte bortse från trafikslagens klimatpåverkan och därmed samhälleliga effekter och kostnader. Vi förordar att regeringen gör ett omtag i dessa frågor och tillsätter en ny utredning som tar ett bredare grepp om trafikslagens samhällskostnader. Utredningen bör finna en balans mellan vad som principiellt är anslagsfinansiering och det som tydligt är avgiftsfinansiering i Transportstyrelsens verksamhet. Det här är krav som ligger i linje med reservation 3, som går ut på att få en samlad analys på transportområdet. Därför yrkar jag bifall till reservation 3.Herr talman! På en punkt har fått rätt, och i detta betänkande borde man ha kunnat ge oss i text ett erkännande, men där "fegar" utskottsmajoriteten. Man hänvisar till budgetpropositionen. Vi skriver i vår motion att offentligrättsliga avgifter inte ska disponeras av Transportstyrelsen utan tillföras statskassan och redovisas under inkomsttitel. Regeringens ursprungsförslag var en så kallad nettofinansiering. I budgetpropositionen rättades detta till, och därmed ges i den propositionen rätt i sak. Låt mig avslutningsvis yrka bifall till trepartireservationen, nr 2, Särskilda hänsyn vid avgiftsutformningen, som alltså Socialdemokraterna, och tillsammans står bakom. Den tar upp museijärnvägarna, att de ska undantas från kravet att betala avgifter. Regeringen säger att museijärnvägar kan få en lägre avgift med ett kostnadstak på . Jag tror, i likhet med andra talare här, emellertid att kostnaderna för Transportstyrelsens administration eller byråkrati skulle bli högre än de intäkter som man skulle få in i intäkter av museijärnvägarna. Det enda rimliga i detta sammanhang är att museijärnvägarna undantas från kravet på avgifter.I detta sammanhang, herr talman, vill jag bara påminna om att motioner som går i denna riktning är inlämnade från socialdemokratiska, kristdemokratiska och moderata riksdagsledamöter. Här vore det en demokratisk kulturgärning om reservationen fick majoritet i högsta beslutande organ. Utgångspunkten för den politik som vi moderater och alliansen bedriver inom trafik- och infrastrukturområdet är att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem så att hela kan leva och människor och gods kan transporteras säkert, och på ett klimatsmart sätt.Ett omfattande arbete med omorganisationer av myndigheter inom transportområdet sattes i gång under den förra mandatperioden för en övergång till ett trafikslagsövergripande synsätt. Nya myndigheter har bildats, andra har lagts ned.2009 bildades Transportstyrelsen, en ny myndighet där alla fyra trafikslagen är samlade. Myndighetens kärnverksamhet består av regelgivning, tillståndsgivning och tillsyn inom transportområdet samt ansvar för de register som behövs för att utöva denna verksamhet. I och med inrättandet av Transportstyrelsen är kärnverksamheten inom de fyra trafikslagen organiserad på ett enhetligt sätt, men finansieringsprinciperna skiljer sig åt då de tidigare formerna för finansieringen har varit olika och tillämpats inom respektive trafikslag inom Transportstyrelsen. Vi kan jämföra med till exempel sjöfartsområdet som inom Transportstyrelsens verksamhet till största del har finansierats med avgifter, medan det för järnvägsområdet har varit det omvända. Det har varit hel anslagsfinansiering.Propositionen som vi debatterar handlar i huvudsak om att införa möjligheter till en enhetlig finansiering av samtliga trafikslag inom Transportstyrelsen. Några exakta avgifter och avgiftsnivåer är inte föremål för regeringens förslag.Herr talman! Avgiftsfinansiering är mer effektivt än finansiering via skattekollektivet, eftersom det blir en tydligare koppling mellan efterfrågan av tjänster och de resurser som kan tilldelas verksamheten. Därför föreslås att Transportstyrelsens verksamhet som avser ärendehandläggning, tillsyn och registerhållning i huvudsak finansieras med avgifter. Men vissa delar bedöms inte vara lämpliga för avgiftsfinansiering, och det är verksamheter som avser regelgivning, prövning av beslut som fattas av annan myndighet, prövning av tvister i avtalsliknande situationer samt andra särskilt angivna ändamål och stabsuppgifter.Det förslag som ligger bedöms få mycket begränsade effekter på statsbudgeten. Totalt sett är det små förändringar som sker i relationen mellan avgiftsfinansiering och skattefinansiering. Men för respektive trafikslag blir det förändringar av olika omfattning. Transportstyrelsen har också gjort en konsekvensanalys där det bedöms att några överflyttningseffekter mellan trafikslagen inte kan förutses med anledning av de förändrade finansieringsprinciperna. Även den ekonomiska påverkan på företagen bedöms bli marginell, varför effekten för privatpersoner också bör bli begränsad.Herr talman! Det är angeläget att transportsystemet bidrar till effektiv samordning och nyttjande av trafikslagen och att konkurrensvillkoren mellan de fyra trafikslagen görs mer jämförbara. Det var också grunden när Transportstyrelsen bildades. Att Transportstyrelsens verksamhet finansieras på ett enhetligt sätt, oberoende av trafikslag, är ett naturligt steg i den utveckling som påbörjats. Likartade ekonomiska villkor bör gälla för transporter och gods, oberoende av trafikslag, för att vi ska kunna främja konkurrensneutraliteten mellan trafikslagen inom Transportstyrelsens verksamhet.Enhetliga principer för avgiftsuttag för Transportstyrelsens verksamhet kommer att ge ökade incitament för att effektivisera verksamheten, tillvarata samordningsfördelar och tillämpa trafikslagsövergripande perspektiv i verksamheten. Detta med en effektiv myndighet och att tillvarata samordningsfördelar är en viktig utgångspunkt för alliansens politik och hur vi ser på myndigheter och deras utförande. Utvecklingen kommer att följas upp kontinuerligt och bland annat redovisas för i samband med den årliga budgetberedningen.Herr talman! Propositionen som vi behandlar i betänkandet behandlar också ett förslag från regeringen om att samla tillsynsuppgifter enligt arbetstidsbestämmelserna inom delar av transportområdet till Transportstyrelsen genom en överföring från . På så sätt blir det enklare och tydligare med en ansvarig myndighet och en mer sammanhållen tillämpning av regelverken. Det bör också kunna ge förutsättningar för regelförenkling, vilket då kan komma berörda företag till godo. De nya författningarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2011.Herr talman! Låt mig också kommentera de tre reservationer som finns i betänkandet. Som vi hörde yrkar och avslag på propositionen. Vi kan väl säga så här lite kort: De har en annan syn och vill bland annat ha en ny utredning.Herr talman! Jag vill poängtera att det vi debatterar nu är den proposition som behandlar hur Transportstyrelsens verksamhet ska finansieras, ingenting annat. Verksamheten består av, som jag har sagt, regelgivning, tillståndsgivning och tillsyn inom Transportområdet. Det är kärnverksamheten. Bildandet av Transportstyrelsen och även den proposition som vi nu debatterar har föregåtts av omfattande utredningar. Och när det gäller finansiering via avgifter har regeringen lämnat en utförlig redovisning av gränsdragningen mellan skatt och avgift baserad på tidigare utredningar och propositioner samt yttrande från Lagrådet. Regeringen understryker också att avgiftens storlek ska svara mot kostnaden för den tillsyn som sker.Socialdemokraterna, har en reservation där de vill att museijärnvägarna helt ska slippa avgifter. Museijärnvägarna har en viktig betydelse för det svenska kulturarvet. Det tycker också vi i har godkänt ett förslag till nya föreskrifter om avgifter, inklusive ett förslag om ett avgiftstak för sökande som enbart bedriver kulturhistorisk verksamhet. Avgiftstaket föreslås vara per ärende.Det är viktigt att vi värnar museijärnvägarna, men vi får inte glömma att det kan finnas annan kulturhistorisk verksamhet som också kan påverkas. Därför tycker vi att det är bra att det här beslutet har kommit från , för det berör inte bara museijärnvägarna, utan det berör även andra ideella föreningar som bedriver kulturhistorisk verksamhet. Tyvärr verkar ni ha glömt de verksamheterna i er reservation.Vi förutsätter att regeringen i sin fortlöpande myndighetsstyrning noga kommer att följa utvecklingen på området och även när det gäller andra avgifter.Herr talman! en reservation från S, V och MP om krav på en samlad analys av kostnader på transportområdet. Vi kan konstatera att det har hänt och händer väldigt mycket inom transportområdet. Och det är viktigt med analys och utvärdering.Alliansens politik inom transportområdet har den senaste mandatperioden till stora delar handlat om att ställa om från stuprörstänk till trafikslagsövergripande perspektiv. Och just det trafikslagsövergripande perspektivet har varit det centrala såväl vid bildandet av nya myndigheter som vid utformningen av den långsiktiga infrastrukturplaneringen. De senaste årens arbete har föregåtts av ett omfattande offentligt utredningsarbete och remissförfarande där konsekvenserna av föreslagna åtgärder har kunnat belysas och behandlas. Till exempel har arbetet med att ta fram en ny nationell plan varit en öppen och inbjudande process där den regionala nivån har fått ett ökat inflytande och prioriteringar från regionala planupprättande myndigheter och organ har vägt tungt.En ny myndighet har också bildats, Trafikanalys, som har till uppgift att kontinuerligt utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Och som vi hört tidigare talare säga har svenskt näringsliv, forskning och offentliga aktörer kommit överens om att samverka utifrån sina roller kring en uppföljning av en samlad översyn av den svenska transportnäringens kostnadsläge och konkurrensförmåga. Detta innebär att det som efterfrågas i reservationen borde bli väl tillgodosett genom det arbete som redan pågår och genom till exempel inrättandet av Trafikanalys.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Man kan undra varför alliansregeringen inte vill lyssna på näringslivet i detta fall. I alla andra sammanhang är näringslivets ord nästan lag för de borgerliga, och det som uttalas av ett företag ska följas. Varför är det inte så i detta fall?Vi säger inte nej till avgifterna; vi säger inte nej till propositionen, men vi vill se en samlad bedömning av hur läget är. Vi kommer att fatta beslut om eller har redan fattat beslut om en massa andra pålagor i . Regering och myndigheter kommer också att fatta sådana beslut. Därigenom riskerar vi att hamna i de små stegens tyranni där vi tar ett steg hit och ett steg dit och slutligen hamnar i en helhet som vi inte har grepp om. Varför inte göra analysen på ett bra sätt nu?Det är uppenbart att näringslivet inte tror att myndigheterna som är satta att göra detta räcker till. Näringslivet vill ha en samlad analys; det vill också vi.Man kan jämföra med det höga tonläge och debattläge som varit när det gäller kilometerskatten. När det läggs avgifter på järnväg och annat är det inga problem för er, men när vi föreslog att man skulle jämna ut skillnaden mellan trafikslagen blev det besvärligt. Den frågan är inte uppe till debatt här och , men jag ville bara göra den jämförelsen. Det pågår många stora förändringar inom transportområdet. Huvudsyftet är att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem där hela kan leva. Det började vi att jobba med under förra mandatperioden, och vi fortsätter med det .