bet · GY01UbU2 · 2010-12-09 00:00:00 — Det kan inte vara för samhällets bästa man skrämmer bort studenter från att söka sig till högre studier.Fru talman! Fribeloppet brukar vara en av de saker som de borgerliga trycker hårt på för att man ska avskaffa. Med den nya nivån i fribeloppet kommer ingen vanlig student som jobbar vid sidan av att drabbas av reglerna. Skulle man ta bort prövningen för lånedelen, vad blir då konsekvensen? Jo, att jag, Öholm och alla ni andra som sitter här, om vi skulle studera, kunde få ut subventionerade och tryggare lån med lägre ränta jämfört med de villkor vi skulle få om vi lånade i en vanlig bank. Jag tycker att studiebidrag och de mest fördelaktiga lån som ges i ska vara förbehållna studenter som inte är höginkomsttagare: är detta bara ett sätt att steg för steg lägga över allt ansvar på den enskilde. vill ju egentligen att individen själv ska bekosta hela sitt uppehälle under studierna. Så är det i andra länder. Där måste man arbeta som man studerar eller ha en familj i bakgrunden som ger månadspeng när man går på universitet. Så vill inte jag ha det, för det minskar självständigheten och friheten för den enskilde.För oss socialdemokrater är det viktigt att studenterna ska kunna satsa på sina heltidsstudier och inte behöva oroa sig för sin ekonomi. Det är en kvalitetsfråga. Däremot välkomnar vi alla som vill och har möjlighet att jobba eftersom studenter då kan skaffa sig arbetserfarenhet och meriter.Det går inte att ha en sådan här debatt utan att nämna CSN och alla de studenter som drabbats av återbetalningskrav trots att de i själva verket läser på heltid. Före valet lovade regeringen att se till att statens olika myndigheter, CSN och högskolorna reder ut detta. Än så länge har ingenting hänt. I stället ser vi att alla skyller på varandra och att enskilda fackförbund har gått in och garanterat de lån som borde vara CSN:s uppgift. Detta drabbar enskilda studenter , och många är säkert oroliga för vad som komma skall . Det drabbar också förtroendet för regeringens myndigheter. Man kan inte missköta styrningen av myndigheterna på det här sättet.Fru talman! Eftersom budgetramarna redan är beslutade och vi inte kan göra annat än att försöka påverka hur resurserna ska fördelas inom ramarna har vi ett särskilt yttrande som vi rödgröna står bakom. Där visar vi att vi har högre ambitioner än de borgerliga och vilket håll vi vill att politiken ska gå åt. värnar det livslånga lärandet. Vi vill att alla ska ha möjlighet att utbilda sig oavsett hur den privatekonomiska situationen ser ut. De svenska studiemedlen har vi just för att ge alla studenter lika möjlighet till en fullgod utbildning. Så är tanken i alla fall.I praktiken får allt fler studenter svårt att klara sig igenom med bara studiemedel. Regeringens svar på studenternas dåliga ekonomi är att öka lånedelen. Några kronor mer i studiebidrag är vad regeringen erbjuder. Resten av studenternas underskott vill regeringen täcka upp genom att öka studenternas belåning. Det är en väg som vi inte vill gå och som vi tycker är fel.Vi ser dessutom en ökad belåning som skadlig för ekonomi. Studenter som inte direkt får jobb efter studierna riskerar att hamna i skuldproblem och få svårigheter att betala tillbaka skulderna. En ökad skuldbörda innebär också att framtida recessioner kommer att slå extra hårt mot studenterna. Landets studenter blir en mycket utsatt grupp för årtionden framåt.Detta innebär också att studier blir mindre attraktivt. Personer från välbärgade och studievana hem kommer troligen fortfarande att studera. Men en del av de personer som växer upp i socioekonomiskt mer utsatta familjer där studier inte är en självklarhet riskerar att tveka inför fortsatta studier med den höga belåningen. Vi riskerar att återigen få ett segregerat utbildningsväsen.Vi rödgröna tar ställning mot detta och satsar i stället på en ökad bidragsdel i studiemedlet. Vi ser att det kunskapssamhälle som måste vara kräver att högre utbildning blir möjligt även för studenter som har det sämre ställt. Det här känns lite som en debatt där man trycker på repeat, repeat och repeat. Det händer väldigt lite, och det går väldigt långsamt.Studenternas ekonomiska situation har försämrats kraftigt . Många studenter upplever att de ekonomiska villkoren går ut över studierna. Allt fler blir beroende av tillskott från föräldrar eller andra närstående, vilket förstärker den sociala snedrekryteringen och gör att talanger riskerar att gå förlorade.Vänsterpartiet har under lång, varit drivande i frågan om att höja studiemedlen. Frågan har utretts, och lämnade den studiesociala kommittén sitt betänkande som var mycket tydligt. Studiemedlen behövde höjas till och betalas ut . Sedan betänkandet presenterades har studiemedlen höjts, dock inte till den nivå som kommittén föreslog. Senast höjdes de med , och kommer nästa höjning med . sedan studiemedelssystemet infördes har dock ett trendbrott skett. Lånedelen ökar för varje höjning. Det var ingenting man pratade särskilt högt om. Men är det 500 rakt av bara på lånedelen.Många kan säkert känna att det kvittar bara de kan få en bättre ekonomisk situation för stunden. Men det säger egentligen bara någonting om den svårt utsatta ekonomiska situation de befinner sig i som studenter. När människor väljer att studera vidare är det inte bara en investering för den egna individen utan också för samhället i stort. Vi har också ambitionen att bredda rekryteringen till den högre utbildning och vill ge fler möjligheten att studera vidare.Högeralliansens förslag innebär alltså en växande studieskuld för studenterna. Den som läser en utbildning får sin studieskuld ökad med . De får alltså själva betala högeralliansens vallöfte. För många studenter är studieskulden ett omfattande åtagande som de borgerliga nu vill öka på. Vi menar att det är fel att vältra över en allt större del av bördan för studiefinansieringen på den enskilde studenten. Rädsla för ökad skuldsättning kan framför allt avskräcka studenter från familjer utan tradition av högre utbildning.Vi vill förbättra studievillkoren och minska den ekonomiska stressen på studenterna. har därför tidigare drivit och finansierat en höjning av studiemedlen med . Inför valet gick vi rödgröna gemensamt fram med att studiemedlen skulle höjas med varav bidrag och lån, förvisso med passusen om ekonomin tillåter. Men det finns inget som talar för att statsfinanserna inte skulle klara en sådan viktig reform. Dessutom vill vi höja tilläggsbidraget för studerande med barn.Fru talman! Apropå den studiesociala utredningen skulle jag vilja passa på att fråga regeringspartierna vad som händer med de förslag som det faktiskt finns parlamentarisk enighet kring. Det har nämligen varit tunnsått på det här området. Visst hade vi detta med höjt fribelopp och höjningen av CSN-avgifterna. Men vad händer exempelvis med att se över åldersgränsen för bostadsbidrag, och ska det prövas per kalenderhalvår i stället för helår?Ett led i att likställa studier med arbete är att stärka det sociala skyddsnätet för studenterna och låta studiemedlen vara sjukpenninggrundande, vilket skulle innebära rätt till både sjuk- och föräldrapenning på högre nivå än dagens lägsta. Vad händer med kommitténs förslag om att kunna vara deltidssjukskriven och plugga på deltid?Detta är bara några av de förslag och viktiga frågor där jag förväntar mig att se handling. Vi har inga reservationer eftersom det är ett budgetbetänkande med ramar och allt, som tidigare beskrev så bra. Jag hänvisar till det särskilda yttrandet som vi har i detta betänkande. Jag skulle vilja börja med att konstatera två saker. Den första delen är, som säkert har konstaterats men som förtjänar att göras igen, att det är fler människor som studerar i än vad det kanske varit . Den andra delen som kan vara bra att konstatera att vi har ett studiestöd i som jämfört med nästan vilket annat lands som helst är bland de absolut mest generösa i världen. säger jag inte nödvändigtvis att det första beror på det andra. Men båda de delarna är ganska bra att ha med sig som en fond när man diskuterar den här typen av frågor.Jag håller just nu på och läser . Då blir det lätt att man tar till att politik är att vilja, och så är det. Det är lätt att konstatera att på det område som gäller studiestöd är det väldigt många som har velat väldigt mycket . När man tittar på den typen av är det fascinerande. Jag fastnade i protokoll från SFS studentriksdag där man diskuterade hur utformningen av studiestöd skulle se ut i Sverige.Det vi diskuterar här i kammaren och det som diskuteras av politiker överlag är sådant som vi kan ha olika uppfattningar om. Vi har ideologiskt olika utgångspunkter och kan komma fram till olika förslag som ställs emot och bryts emot varandra. Det intressanta när det gäller studiestödet är att vi i grunden är så pass överens. När vi jämför det med många andra områden är det slående.Redan år 1953, i de protokoll som jag grävde ned mig i, var man det från olika utgångspunkter. Det var en stark argumentation från arbetarrörelsen från de utgångspunkterna och från dem med starka borgerliga liberala principer. Men båda var överens om just detta att ett stöd för studier oavsett bakgrund är en väldigt bra politisk idé, och så har det varit. Det som var diskussionen var om man skulle gå vidare där utgångspunkten var en studielön eller ett studielån.Fru talman! Det är väl som det ofta blir i ; så här i efterhand kan vi konstatera att det blev en klassisk svensk kompromiss där vi fick båda delar - både studielån och studiebidrag. Detta är precis det som har lett fram till dagens situation.Man kan jämföra hur det ser ut i med i andra länder. Man ska för all del vara ärlig och säga i diskussionen om hur generöst studiestödet är att det ibland är ett nordiskt mästerskap. Det är inte så många andra länder på jorden som ens kan mäta sig med de nordiska. Möjligtvis kommer och ibland upp i den typ av omfattning på studiestödet som vi har. Det är en bra bakgrund.Det är lätt att bli självgod. Jag hör ju hur jag står och ångar upp mig över hur fantastiskt och generöst allting är. Det skulle nästan kunna låta som att vi inte ens behöver diskutera detta eftersom det inte finns några problem. Men så är det inte!Palme glömde ju bort en sak; det är inte bara att vilja utan också att välja och att som politiker kunna se de samhällsproblem som finns och fundera på vad som är den bästa lösningen på dessa problem. Vi har sett och kunnat konstatera att det finns en hel rad problem med studiestödet som det har varit utformat. Delar av det som vi har diskuterat i den här kammaren förut har handlat om att försöka skapa ett system som blir mer sammanhängande, mer begripligt och lättöverskådligt för oss som beslutar om det men också för dem som ska söka studiemedel. Man ska veta att det inte sitter en mängd olika personer på samma utbildning som kommer från olika typer av studiestödssystem. Där har det skett en hel del under förra mandatperioden.Ett annat problem är naturligtvis det som redan har berörts: Går det att leva på studiemedlen? Det är ingen hemlighet att det knappast innebär något lyxliv. Det gör det inte heller efter de höjningar som alliansregeringen under förra mandatperioden mitt under lågkonjunktur ändå kunde genomföra. Och det gör det inte heller efter de höjningar som vi kommer att fatta beslut om i det här betänkandet. Detta har varit mycket av ett problem. Jag delar den bild som tidigare talare har tagit fram av att studiemedlen har urholkats. Det såg vi till exempel i den studiesociala kommittén.Ett tredje problem som inte minst mitt eget parti och många av de andra allianspartierna har pratat om handlar om fribeloppsreglerna. Det är den i mitt tycke något perversa situation som vi har haft tidigare där staten sänder en tydlig signal till studenterna om att de inte ska jobba extra därför att det inte lönar sig. Dessutom får det konsekvensen att många i sin första kontakt med arbetslivet, på sitt första jobb, får lära sig att man kanske måste mygla och försöka få arbetsgivaren att betala ut lönen för att klara sig inom de där beloppsnivåerna som politikerna har bestämt.Vi ser att det sker rätt många saker på alla dessa områden. I förslagen från utskottet i dagens betänkande - som jag för övrigt yrkar bifall till - lägger vi ytterligare några viktiga pusselbitar på alla områden. Det handlar delvis om den del som finns i förslaget om att också de som är ska kunna få den högre bidragsdelen för att komplettera en utbildning om de behöver det. Vi vet att det finns många yngre som befinner sig långt utanför arbetsmarknaden och som kan ha nytta av detta. Det är en bra pusselbit.En annan viktig pusselbit, som kanske är den som flest studenter - vilka som av en händelse inte finns på läktaren men som kanske på andra sätt följer debatten eller åtminstone våra beslut - är intresserade av handlar om vad man får ut i kronor och ören. Vad är det till syvende och sist som trillar in i slutet eller början på månaden och som man ska kunna leva av? Där tar vi ytterligare ett steg nu med en höjning med av totalbeloppet.Det är klart att detta är viktigt. Det är viktigt inte minst mot den bakgrund som tidigare talare har beskrivit; vi ser att det har varit svårt att överleva på studiemedlen. kan man också se att vi med dessa höjningar börjar närma oss det som olika studentorganisationer har krävt när de har sagt vilken nivå som är rimlig och som en student behöver för att gå runt ekonomiskt. Där är vi nu.Därmed inte sagt att vi är där. Det gäller att fortsätta följa upp det hela om vi även vill ha ett generöst system. Vi tar ändå ett tydligt steg, och jag tror att det till syvende och sist är de pengar som trillar in på kontot för studenterna som kommer att vara viktigt i det vi nu beslutar.Den sista delen, som visserligen redan är fastställd, om att fribeloppet höjs från är också en viktig del. Det är inte viktigt bara för att vi vet att många studenter jobbar extra. Ungefär hälften av alla landets studenter gör det. Vi är alla överens om att det inte ska vara ett krav att jobba extra. Men vi vet också att all form av extraarbete på ett cv, nästan oavsett om det har någon koppling till det man läser, gör att man blir mer anställningsbar när man kommer ut på arbetsmarknaden. Jag tror att det är viktigt att fortsätta att hålla fast vid att extraarbete inte ska vara nödvändigt, men jag tycker definitivt att det kan uppmuntras. Vi ska inte ha en situation där vi sänder detta budskap från staten: Jobba inte extra, för det tänker vi bestraffa!Jag är glad att vi tar ytterligare ett sådant steg i samband med . Sedan får vi se om man kanske kan ta ytterligare steg , men detta är ett steg i helt rätt riktning.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja uppehålla mig kort vid den samlade oppositionens olika förslag på just de här områdena. Man ska inte överdriva, precis som jag var inne på tidigare. Vi är nog överens om ganska mycket när det gäller utgångspunkterna. Det jag däremot kan fascineras av och tycka är intressant är att mycket av det som vi i opposition drev och tyckte var viktigt - vi kan ta fribeloppen som ett exempel - fick vi aldrig igenom i opposition, för då var man alltid emot det. Men jag är glad att man nu från oppositionssidan också accepterar ett högre fribelopp. Det är alldeles utmärkt.Vad gäller diskussionen om exakt hur bidragsdelen och lånedelen ser ut är det klart att man ska fortsätta diskutera detta. Men jag kan konstatera att om oppositionens förslag skulle vinna i detta fall leder det till att det är färre kronor och ören som trillar in på studentens konto i slutet på , och det tycker jag vore tråkigt. sade att han hade läst Palmes bok och pratade mycket om att politik handlar om att vilja men att man också måste välja. stod oftast upp för dem som hade det sämst ställt, både här i och ute i världen. gjorde just det; han valde att göra detta och att inte bara ställa sig upp och stödja dem som hade det bäst ställt.Kan jag tolka det som du säger, , som att ni aktivt väljer att prioritera bort studenterna? Det är det ena. Det andra är: Hur långt ska vi gå i det här med studielån och studiebidrag? Vi är nere på 27. Är det 10 som är målet, eller är det ännu längre ned? Hur ser era planer ut framöver? Jag får naturligtvis skylla mig själv för att Palmes skugga finns kvar i kammaren. Jag tror att det är så här när det gäller att vilja och att välja: Det vi har visat tydligt i vår praktiska politik är att vi har höjt totalbeloppen. Det är mer kronor och ören som kom in på studentens konto under förra mandatperioden, mitt under brinnande lågkonjunktur. Vi går vidare , precis som studentorganisationerna säger, därför att vi måste följa upp det hela och göra det lättare att leva på det som erbjuds i totalbeloppet. Det har vi också gjort.Sedan kan man alltid diskutera var gränsen ska gå. Det är viktigt att ha klart för sig att detta att utbilda sig och ta studielån eller att över huvud taget finnas i utbildningssystemet är en investering både för samhället, som tjänar på att många människor utbildar sig och kan ta avancerade arbeten som kräver hög utbildning, och för den enskilda studenten.Jag tror att många av dem som läser en högre utbildning gör det därför att de vet att de kommer att få en lite högre lön. Då har man också andra möjligheter. Jag tror att ett exempel har varit att en förändring innebär 22 000 eller 23 000 mer i studielån med det förslag som föreligger . Absolut - det är ytterligare en månadslön på många månadslöner som kommer åt det hållet.Jag tror att det är två saker som är viktiga att hålla fast vid: Vi ska fortsätta förbättra för studenterna. Det har vi gjort två gånger på rad . Vi ska också ha klart för oss att detta är en investering åt båda hållen. Det är mitt svar. Du har helt rätt, . Både samhället och individen tjänar på att man studerar. Dock har jag en fråga som jag vill få fram här. Med ert sätt att tänka, när ni lägger alltmer av skuldbördan på de enskilda individerna, skrämmer ni bort en del av dessa studenter. Det leder till att samhället kanske inte får ut det maximala av dem som verkligen vill.Jag kommer inte riktigt ihåg hur du uttryckte dig, men du sade något om fribeloppet. Jag vet att du har pratat gott om att man kanske ska avskaffa det och så vidare. Om vi skulle ta bort fribeloppet innebär det i min värld att du aktivt väljer att stödja höginkomsttagare såsom jag nu har blivit och du. Många av oss skulle då kunna använda dessa förmånliga pengar till att exempelvis gå in med en kontantinsats till en lägenhet och på så sätt skaffa oss ännu mer förtur gentemot de andra som kanske hade behövt pengarna. Vi skrämmer bort dem om vi inte höjer bidraget utan bara pratar om lån, lån och lån. För mig handlar det om att välja där också. Om jag får välja mellan att jag själv kanske får betala lite mer och den som har det sämst ställt blir skraj och inte alls ställer upp på att studera vidare väljer jag alltid den som har det sämst ställt. Man ska komma ihåg hur det har sett ut i vårt land och i resten av under förra mandatperioden. I en situation där i stort sett vartenda land i diskuterade vilka skatter som ska höjas och vilka bidrag som ska skäras ned var det fortfarande möjligt för oss att göra det något bättre för studenterna. Jag konstaterar att man i nu diskuterar att höja avgiften till universitet, och vi diskuterar hur vi ska öka möjligheterna för studenter. Sedan kan vi diskutera om glaset är halvfullt eller halvtomt, men vi är på något sätt överens om att det står ett glas på bordet i alla fall. Det tycker jag är ganska bra.Det är viktigt att hålla i minnet att det är en investering för både samhället och den enskilda individen. Jag tror att det viktiga för de flesta studenter när man ser att plus och minus inte går ihop är att det blir en tydlig höjning . Att det sedan leder till kanske 22 000 mer i lån - ja, absolut, men det har man möjlighet att betala tillbaka, särskilt om vi har en regering som prioriterar jobben och som fortsätter att sänka skatten på arbete. Då har man definitivt råd med de extra lån som tillkommer. Vad gäller fribeloppet har jag tillhört dem som har vrålat: Avskaffa fribeloppet. Jag kan ha respekt för att man måste göra det på ett smart sätt. Min poäng är att vi inte ska ha ett system som gör att människor som känner att de kan jobba extra vid sidan av sina studier straffas för det. Så har det varit i . Jag är jätteglad att och andra socialdemokrater nu tycker att det åtminstone är bra att man höjer fribeloppet lite grann och kommer bort från den bestraffningen. Exakt hur långt vi ska gå kan vi diskutera. Jag kan absolut köpa - vi hade den diskussionen i den studiesociala kommittén - att vi ska ha ett belopp på bidragsdelen. Jag kan intellektuellt tycka att det är rimligt att människor som har väldigt höga inkomster kanske inte ska få bidrag från staten. Det gäller att hitta en bra nivå. Något förslag om att helt avskaffa det finns inte på bordet just . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.Vad är målet med det system vi har för studiestöd? Jag skulle vilja citera det som står i budgetpropositionen. Studiestödsreformen 2001 gav inriktningen på de mål som finns och som anges i budgetpropositionen:"Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. - - - Målen ska uppnås genom effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. "I studiestödsreformen påtalas vikten av både bidrag och lån. Jag skulle vilja återkoppla till förslagen från alliansregeringen vad gäller studiestödet. Hela anslaget omfattar ungefär 23 ½ miljard. Inom utgiftsområdet handlar det, som tidigare talare har varit inne på, om studiehjälp i form av studiebidrag, studiemedel, räntor för studielån tagna i , inleverans av kapital till för avskrivning av studielån, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning, bidrag till vissa studiesociala ändamål och administration av studiestöd.Regeringens förslag innebär en förstärkning även . uppgår studiemedlen till enligt budgetpropositionen. Med den höjning som anges kommer det att vara mer, det vill säga att uppgår studiemedlen till . Bidragsdelen är , och högsta bidragsnivå är . var det 321 000 personer som hade studiemedel. Det var en stor ökning . Med anledning av att det från talarstolen påstås att vi inte skulle ha många som vill studera noterar vi att antalet studerande ökar. Fribeloppet, som nämnts från talarstolen, kommer att höjas från till 136 400. Det är viktigt att detta sker för att möjliggöra både inkomster och studier utan att man blir återbetalningsskyldig inom en viss ram. Jag vill vidare nämna den viktiga reformen att arbetslösa ungdomar som saknar fullständiga grundskole- eller gymnasiebetyg får ett bidrag som möjliggör för dem att studera och komplettera sina betyg. Det är en viktig insats. Förra mandatperioden gjordes stora satsningar för att förstärka studerandes villkor, och kommer som sagt ytterligare förstärkningar. Jag skulle vilja nämna några av de uppdrag avseende studiemedel som anges i budgetproppen. Det finns en parlamentarisk utredning, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, som har i uppdrag att analysera och förslå regler för hur arbetsförmåga och studieförmåga ska kunna kombineras. Regeringen avser att se över bestämmelserna om prövning av tidigare studieresultat och vid behov återkomma till i denna fråga. Det görs en översyn av CSN:s ekonomiska situation i syfte att ge myndigheten långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar. Det är viktiga åtgärder som vi kommer att följa.I denna globaliserade värld skulle jag vilja påpeka hur läget ser ut för de svenska studenterna utomlands. Vi har väldigt många studerande utomlands. var antalet 29 400 personer, är kvinnor och 40 män.