bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — punkt 3) finns ett förslag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, benämnd Arbetsförmedlingens registerlag och härefter enbart registerlagen. Ändringarna avser huvudsakligen följdändringar med anledning av den s.k. etableringsreformen. Vissa förslag syftar dock till att mer allmänt göra lagen mer ändamålsenlig och bättre anpassad till Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet. En bakgrund är att Arbetsförmedlingen fått ett allt större ansvar för grupper av människor som typiskt sett står långt från arbetsmarknaden som t.ex. nyanlända invandrare, långtidssjukskrivna och personer som har varit föremål för åtgärder inom kriminalvården. Även uppdraget att i utökad omfattning engagera kompletterande aktörer i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och valfrihetssystemet ställer krav på nya arbetssätt och rutiner. De grundläggande bestämmelserna om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, som är generellt tillämplig. Om det har meddelats avvikande regler i en annan lag eller i en förordning gäller dock de reglerna. Arbetsförmedlingens registerlag är en sådan lag. De nya reglerna ska enligt propositionen utgöra en lämplig avvägning mellan intresset av skydd för enskildas personliga integritet och vissa motstående intressen, främst kravet på effektiva och ändamålsenliga rutiner för verksamheten. Ändringar behövs bl.a. för att etableringsreformen ska kunna fungera som det är tänkt; det ska bli möjligt att överföra information elektroniskt mellan de myndigheter som ska samverka på området. Ett annat syfte är att Arbetsförmedlingen ska få rimliga förutsättningar att organisera arbetet med de nyanlända och de upphandlade kompletterande aktörerna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Arbetsförmedlingen ska också ges möjlighet att effektivt följa upp och utvärdera den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och ska kunna lämna uppgifter till regeringen och . Ytterligare ett syfte är att Arbetsförmedlingen ska kunna behandla personuppgifter och författningsenligt kunna lämna ut uppgifter till andra myndigheter och organ. De konkreta förslagen innebär följande. Tillämpningsområdet för registerlagen vidgas till att även omfatta handläggning av ärenden om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och av ärenden hos Arbetsförmedlingen om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. De s.k. primära ändamålen enligt registerlagen utvidgas. är dessa ändamål bl.a. handläggning av ärenden, publicering av platsinformation, uppföljning och utvärdering och framställning av avidentifierad statistik. För att den enskilde ska kunna välja bland kompletterande aktörer krävs det att Arbetsförmedlingen kan göra register eller sammanställningar över samtliga valbara aktörer. För att underlätta för den enskilde är det en fördel om uppgifter finns i en sökbar databas, vilket också leder till att Arbetsförmedlingen lättare kan uppdatera och sprida informationen inom myndigheten. För att ensamföretagare ska kunna omfattas måste personuppgifter om dessa kunna behandlas. Arbetsförmedlingen ska också få behandla personuppgifter för publicering av ansökningar om anställning. En möjlighet till effektivisering är att arbetsgivare i behov av arbetskraft ges möjlighet att ta en mer aktiv roll i processen att finna rätt person till en ledig anställning. har Arbetsförmedlingen en databas som är fristående, den s.k. cv-databasen, där alla arbetssökande kan välja att lägga in cv m.m. och där arbetsgivare sedan kan söka efter lämpliga kandidater. De primära ändamålen bör enligt regeringen även omfatta ansökningar om anställning. Med ansökan avses i detta sammanhang t.ex. kontaktuppgifter, meritförteckning och personligt brev. Systemet ska bygga på frivillighet, och de närmare villkoren ska regleras i förordning. Arbetsförmedlingen ska ansvara för att tydligt informera om att publiceringen är frivillig. Det föreslås också nya regler om de s.k. sekundära ändamålen. Med detta avses att en myndighet får behandla personuppgifter för att kunna lämna information som behövs i andra myndigheters verksamhet. får Arbetsförmedlingen tillhandahålla information till bl.a. och arbetslöshetskassorna för vissa angivna syften. föreslås att Arbetsförmedlingen ska kunna lämna uppgifter till . beslutar om bistånd i form av logi, bostadsersättning, dagersättning m.m. enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA. Sådant bistånd får inte utbetalas med etableringsersättning. Arbetsförmedlingen kommer därför att behöva behandla personuppgifter namn, personnummer, beviljad ersättning m.m. och överlämna dem till för det verkets prövning av rätten till bistånd enligt LMA. I propositionen föreslås också att Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter för att kunna lämna vissa uppgifter om arbetssökande till kompletterande aktörer. Etableringsreformen innebär att en ny typ av kompletterande aktör, en s.k. etableringslots, ska kunna användas. För att de kompletterande aktörerna ska kunna fullgöra sina uppdrag krävs att de har tillgång främst till kontakt- och identifieringsuppgifter och uppgifter om utbildningsbakgrund, yrkeserfarenhet och andra meriter för de personer som ska placeras i verksamheten. Beroende på uppdraget kan detta även gälla uppgifter om anvisningar till arbete och arbetsmarknadspolitiska program, beviljad tolkinsats och sådant som berättigar den kompletterande aktören till resultatbaserad ersättning. Etableringslotsarna kommer också att behöva ta del av den upprättade etableringsplanen. Arbetsförmedlingen ska alltid pröva om ett överlämnande av uppgifter till en kompletterande aktör är förenligt med gällande sekretessregler. Ett ytterligare förslag är att Arbetsförmedlingen uttryckligen ska få behandla personuppgifter för att tillhandahålla uppgifter till eller regeringen eller till någon annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lagar och förordningar. I registerlagen ska det tydliggöras att Arbetsförmedlingen får tillämpa den s.k. finalitetsprincipen i PUL. Det innebär att den personuppgiftsansvarige får behandla personuppgifter även för andra ändamål än som uttryckligen nämns i lagen men då ska se till att uppgifterna inte behandlas för något ändamål som inte är förenligt med det syfte för vilket uppgifterna samlades. Regeln har framför allt betydelse för forskningsändamål m.m. Direktåtkomst innebär att den som använder en databas via en dator på egen hand kan söka i denna och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet i databasen. Det kan även innebära att användaren ges en möjlighet att hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. Traditionellt har det ansetts innebära att uppgifter ur databasen lämnas ut utan att den utlämnande myndigheten i det enskilda fallet har kontroll över vad som lämnas ut. har bl.a. , , IAF och arbetslöshetskassorna direktåtkomst om det behövs för de s.k. sekundära ändamålen. Regeringen föreslår möjligheter till s.k. direktåtkomst för till de personuppgifter i en arbetsmarknadspolitisk databas som behövs som underlag för beslut om bistånd enligt den ovannämnda lagen, för en enskild till förteckningar över kompletterande aktörer och till platsinformation från arbetsgivare och för arbetsgivare till en arbetssökandes ansökningar om anställning. Slutligen föreslås en utvidgning av tillåtna sökbegrepp. Uppgifter som rör hälsa m.m. betecknas som känsliga uppgifter. Genom att ange ett s.k. sökbegrepp i en sökmotor kan man lätt hitta de poster där begreppet förekommer och på det sättet snabbt göra en sammanställning av personuppgifter i en databas. Enligt propositionen måste det göras en avvägning mellan intresset av effektivitet i myndighetens verksamhet och risken för integritetsintrång. För att Arbetsförmedlingen på ett effektivt sätt ska kunna följa upp och utvärdera insatser som riktar sig särskilt till grupper som nyanlända invandrare, långtidssjukskrivna m.fl. krävs också att myndigheten kan följa de personer som har varit föremål för insatserna. Därför ska Arbetsförmedlingen få använda en kod för hälsotillstånd eller för ett sådant funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga som sökbegrepp för förmedling av arbete och planering av insatser och under vissa förutsättningar för tillsyn, uppföljning, utvärdering m.m. Regeringen framför att Arbetsförmedlingen haft för vida behörigheter i sina datasystem. I propositionen hänvisas till att Arbetsförmedlingen inte kommer att ta i anspråk de nya rättsliga möjligheterna att behandla känsliga personuppgifter förrän det finns rutiner och tekniska lösningar för att kunna garantera datasäkerhet och integritetsskydd. I propositionen sägs att det blir beroende på hur detta arbete fortskrider om kan det bli aktuellt att meddela ytterligare föreskrifter om åtkomst och behörighet m.m. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Inga motioner har väckts med anledning av denna del av budgetpropositionen. har ingen invändning mot lagförslaget och föreslår därför att de antas av (prop. punkt 3). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas regeringens budgetförslag om bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och anslutande motionsyrkanden. I avsnittet behandlas även motionsyrkanden om ersättningsnivåer och kostnader för medlemskap i arbetslöshetskassan. Utskottet tar också upp och tillstyrker två förslag i budgetpropositionen som avser ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Lagförslagen har anknytning till den s.k. etableringsreformen. Med stöd av sin initiativrätt enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen föreslår utskottet en ändring i den nyssnämnda lagen som tar sikte på yrkesfiskare. Ändringen ska göra det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka villkor som ska gälla inte bara när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än de som anges i lagen utan också om vilken rätt till arbetslöshetsersättning som ska gälla i sådana fall. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Under den föregående mandatperioden har en rad förändringar genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen. De avser bl.a. villkoren för ersättning, ersättningsnivån och samordningen mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Regeringen gör, mot bakgrund av den forskning som finns om effekterna av arbetslöshetsförsäkringen, bedömningen att reformerna sammantaget har stärkt incitamenten för arbete. De tillfälliga förändringar i försäkringen som riktats till personer vars dagar eller månader i sjukförsäkringen tagit slut bedöms ha ökat möjligheterna till ersättning för dessa personer. har den schabloniserade beräkningsgrunden underlättat handläggningen hos arbetslöshetskassorna. Anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Förslag till anslag 2011 Anslaget avser bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetskassor och statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna påverkas främst av antalet arbetslösa med arbetslöshetsersättning, omfattningen av programmen och ersättningsnivåerna. Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslag 1:6 Europeiska socialfonden m.m. Högst får användas för utgifter enligt ändamålet för anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Syftet är att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen. Arbetsmarknadsläget har återhämtat sig snabbare än väntat, vilket innebär lägre utgifter på anslaget. Antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskar 20112014 och blir lägre än bedömningarna i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. Utgifterna antas bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen . Anslaget föreslås uppgå till ca , varav beräknas för bidrag till arbetslöshetsersättning, för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning och för statlig ålderspension (prop. punkt 10 i denna del). Motioner med anslagspåverkan 2011 S, MP, V m.fl. (S, MP, V) vill i flerpartimotion A367 yrkande 1 i denna del förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Enligt partierna har alltför få anställda en rimlig inkomsttrygghet vid arbetslöshet. ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. Ersättningsnivån och taket bör höjas så att alla som tjänar upp till ca får ut . Ett första steg tas genom en höjning av taket till per dag . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket ned med per dag. För dessa satsningar avsätts . Som en följd av partiernas förslag till insatser på arbetsmarknads- och utbildningsområdet beräknas kostnaderna för anslaget minska med . Sammantaget avsätts mer än vad regeringen föreslagit på anslaget . Enligt motionen bör taket höjas ytterligare så att det uppgår till per dag 2012. I motionen framförs även allmänna synpunkter på försäkringen. Det behövs en sammanhållen översyn av hela regelverket för försäkringen så att den blir enkel att förstå, pålitlig, träffsäker och inte möjlig att missbruka. En sänkning av kostnaderna för medlemskap i arbetslöshetskassan ska prioriteras. Det ska inte kosta mer än ca att vara med, och det ska vara lika för alla. Med partiernas politik kommer kostnaden för medlemskapet att sänkas för alla till ca genom en skattereduktion. Det betyder att den löntagare som betalar i avgift får en sänkning av kostnaden med . Partierna anser också att villkoren för deltidsarbetslösa och studerande bör ses över. föreslår i motion A390 i denna del en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen till med en sänkning till från dag 101 i arbetslöshet. Partiet föreslår ett högre anslag än regeringen. Övriga motioner om arbetslöshetsförsäkringen I motion A396 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om att arbetslöshetsförsäkringen bör göras allmän och obligatorisk enligt . Välfärdspolitiken ska enligt motionärerna vara generell och baseras på inkomstbortfallsprincipen. Taket bör höjas och inflationssäkras efter den årliga förändringen av prisbasbeloppet. I ett antal enskilda socialdemokratiska motioner framförs synpunkter på försäkringen. I motion A225 av (S) framhålls behovet av ekonomiskt skydd vid omställning från arbetslöshet. Reellt inkomstskydd kräver enligt motionen att de allra flesta får under hela ersättningsperioden. Avgiften måste bli så låg att alla som vill också kan vara med. (S) framför i motion A240 att en obligatorisk a-kassa skulle innebära att alla måste betala till försäkringen utan att kunna få ersättning, vilket blir som en straffskatt på arbete. (S) framför i motion A277 yrkande 1 att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en trygg omställningsförsäkring som ger fler ersättning motsvarande . och (båda S) efterlyser i motion A283 en arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning, yrkande 1. Motsvarande yrkande framförs i motion A285 yrkande 1 av samma motionärer. I motion A284, också av och (båda S), vill motionärerna att man ser över konsekvenserna av det sänkta taket i försäkringen med hänvisning till att tryggheten är särskilt viktig när tillfälliga anställningar blir mer vanliga. Målsättningen bör vara att fler kan få ersättning . I motion A381 av m.fl. (S) efterlyser man en genomgripande och varaktig reform av försäkringen. Ersättningsnivån ska vara . Arbetslöshetsavgiften bör slopas, finansieringen ska vara solidarisk och skattereduktion ska göras på avgiften m.m. m.fl. (S) framhåller i motion A393 yrkande 4 att a-kassan måste vara icke-diskriminerande. Höga avgifter och tuffare inträdesvillkor har enligt motionärerna drabbat unga särskilt hårt. På grund av låga löner, deltider och otrygga anställningar kommer många inte in i a-kassan eller tvingas välja bort den. Anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Socialdemokraterna, de gröna och föreslår i sin motion en höjning av taket för ersättningen i försäkringen fr.o.m. till . Utgiftsökningen för detta beräknas till , vilket sedan räknas ned med som följd av förslag om insatser på andra områden. föreslår en takhöjning till utan närmare tidsangivelse. Någon uppgift finns inte om hur partiet beräknat kostnaden för detta. För hela anslaget föreslås ett högre belopp. I övrigt har de rödgröna partierna och helt olika inriktning i fråga om förslagen om anslag på utgiftsområdet. Medan de rödgröna partierna vill göra ytterligare ökningar på fyra anslag, vill dra ned beloppen på två av dessa, däribland anslaget för arbetsmarknadspolitiska program. De rödgröna vill öka det anslaget med , medan vill minska det med . Utskottet har här att utgå från att anslagen på utgiftsområde 14 totalt sett ska hållas inom den ram som finansutskottet ställt sig bakom och som väntas besluta om . Det kan konstateras att det inte finns något gemensamt förslag om hur en höjning av taket i försäkringen skulle kunna finansieras. Utskottet anser att regeringens förslag till anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är väl avvägt och ställer sig därför bakom förslaget. Anslaget bör bestämmas till 36 (prop. punkt 10 i denna del). Motionerna A367 yrkande 1 i denna del (S, MP, V) och A390 i denna del (SD) kan alltså inte godtas. En sammanställning av utskottets förslag till medelsanvisning på anslag finns sist i betänkandet. I det följande avsnittet utvecklar utskottet sin principiella syn på frågan om nivån för taket i arbetslöshetsförsäkringen m.m. Allmänt om höjning av taket för ersättning m.m. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. Det betyder att den ska lämna ekonomisk ersättning vid ofrivillig arbetslöshet av omställning mellan arbeten. Att säkerställa att försäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är en uppgift för arbetsmarknadspolitiken. En generös arbetslöshetsförsäkring vid kortvarig arbetslöshet kan enligt utskottets mening öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Människor som kan få ekonomisk ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir trygga och vågar pröva nya arbeten. Det finns däremot ett brett forskningsstöd för att en alltför generös arbetslöshetsförsäkring leder till ökad arbetslöshet genom att den minskar aktiviteten i sökandet efter arbete och skapar ett tryck uppåt på lönerna. Detta bekräftas bl.a. av . Sedan regeringen tillträdde 2006 har omfattande reformer genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen. Villkoren för och nivån på ersättningen har förändrats, liksom samordningen mellan arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Graden av egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen har ökat, och avgifterna till arbetslöshetskassorna har differentierats. Utskottet gör bedömningen att förändringarna sammantaget har ökat drivkrafterna för arbetslösa att söka arbete. Förändringarna har haft positiva effekter på den varaktiga sysselsättningen genom att de har stärkt arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring som fortfarande har en generös arbetslöshetsförsäkring ur ett internationellt perspektiv. Det är väl underbyggt i forskningen att ersättningsnivån i försäkringen har samband med arbetslösheten. Sänkta ersättningsnivåer tenderar att minska arbetslösheten. Å andra sidan innebär lägre ersättning ett sämre inkomstskydd vid arbetslöshet. Det är en svår uppgift för politiken att göra avvägningen mellan intresset av hög sysselsättning och ett bra försäkringsskydd för den enskilde vid arbetslöshet. Avvägningen får inte göras så att det blir fråga om en bidragslinje. Arbetslinjen måste prioriteras. Enligt utskottets mening måste uppbyggnaden av försäkringen vara sådan att det alltid lönar sig att arbeta. En högre ersättning är alltså förenad med risk för sämre tillväxt och lägre sysselsättning. Det skulle dessutom innebära kraftigt ökade utgifter för staten. Taket för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen uppgår till per dag, vilket motsvarar en månadslön på ca . En höjning av taket till det motsvarar en månadslön på ca och därefter ytterligare en höjning till enligt de rödgröna partiernas förslag för tillsammans med en 80-procentig ersättningsnivå under hela ersättningsperioden skulle innebära kraftiga utgiftsökningar. Baserat på de antaganden om antalet arbetslösa som görs i budgetpropositionen skulle en sådan tak- och nivåhöjning från innebära ökade utgifter på mer än . För de därpå följande åren skulle utgiftsökningen uppgå till ca 4,7 respektive . Då har det också beaktats att de rödgröna partierna föreslår en nedtrappning av taket . Av dessa skäl är utskottet inte berett att ställa sig bakom motionernas förslag om en takhöjning. Utskottet är inte heller berett att förorda en modell med en indexering av taket. Även finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen har stor betydelse för hållbarheten. En stark koppling mellan avgifter och arbetslöshetsnivå gör arbetslösheten synlig och kan bidra till en höjd sysselsättning. Utskottet anser därför att man bör stå fast vid dagens finansieringsmodell. Utskottet välkomnar att en parlamentarisk utredning har fått i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Utgångspunkten för kommitténs arbete är att försäkringarna ska ge god ekonomisk trygghet och utformas så att arbetslinjen understöds. Även frågor som gäller anknytningen till arbetsmarknaden ska utredas. Utgångspunkten är att arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. Utskottet kan konstatera att utredningen har ett brett uppdrag. Både ersättnings- och finansieringsfrågor ingår i uppdraget. I fråga om finansieringen innebär direktiven att kommittén kan pröva olika vägar att hindra att avgiften till försäkringen motverkar arbetskraftsdeltagande. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . Utskottet anser att utredningens resultat bör avvaktas. Med hänvisning till detta och till vad som anförts ovan om ersättningsnivåer m.m. avstyrks motionerna A225 (S), A240 (S), A277 yrkande 1 (S), A283 yrkande 1 (S), A284 (S), A285 yrkande 1 (S), A381 (S), A393 yrkande 4 och A396 (KD). Förslag om ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring Propositionen och utskottets ställningstagande I propositionen (punkterna 1 och 2) finns två förslag om ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad . Förslagen grundar sig på en promemoria som utarbetats i , De nyanlända och arbetslöshetsförsäkringen, m.m. (Ds 2010:14). Lagförslagen i propositionen har anknytning till den etableringsreform som träder i kraft och innebär i korthet följande. Arbetslöshetsersättning ska inte lämnas till en sökande som har rätt till etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Motiveringen är att en nyanländ som väljer att delta i aktiviteter enligt en etableringsplan och därmed får rätt till etableringsersättning inte bör ha rätt till arbetslöshetsersättning. Den tid då en nyanländ har rätt till etableringsersättning ska vara överhoppningsbar. Om en månad skulle innehålla förvärvsarbete i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor (/mån i 6 mån alternativt i 6 mån med minst ) ska tiden dock inte vara överhoppningsbar utan kunna ligga till grund för arbetslöshetsersättning vid en framtida ansökan om ersättning. Denna praxis bekräftas nu i lagtext. I propositionen finns också vissa förslag av redaktionell art.