bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — 2008/09:MJU24) att har inrättat ett djurskyddsråd, vars funktion är att stödja myndigheten i dess arbete med djurskyddsfrågor. Rådet ska fungera som ett rådgivande organ i djurskyddsfrågor och vara ett hjälpmedel för att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom djurskyddsområdet. Rådet har bl.a. till uppgift att lämna förslag till fördelning av forskningsanslag. Rådet kan också initiera möten, seminarier och undersökningar och utarbeta rapporter. Rådet kan vidare ta initiativ till djurskyddsfrämjande åtgärder och föreslå handlingsplaner. I rådet ingår representanter från bl.a. , , länsstyrelser, djurskyddsorganisationer, branschorganisationer och . I budgetpropositionen redovisas att den totala arealen har minskat . I 3 kap. 4 § stadgas att jord- och skogsbruk är av nationell betydelse och att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. uttalade i sitt betänkande Områden av riksintresse och miljökonsekvensbeskrivningar (SOU 2009:45) att för att säkerställa att 3 kap. 4 § beaktas i ärenden enligt (PBL) bör det i plan- och byggförordningen (1987:383) föreskrivas att alternativt under förfarandet ska se till att tillräcklig utredning finns tillgänglig för den bedömning som ska göras enligt detta lagrum. Dessutom kan det finnas anledning att särskilt utreda hur kommunerna har tillämpat 3 kap. 4 § i planering och vid lovgivning samt om det finns behov av att göra ändringar i skyddet av åkermarken. I regeringens proposition 2009/10:170 En enklare plan- och bygglag anges att vid redovisningen av översiktsplanen ska kommunen tillämpa bestämmelserna i 3 och 4 kap. . Det betyder bl.a. att översiktsplaneringen måste utöver de olika riksintressena ta hänsyn till att oexploaterade områden och områden som är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt så långt som möjligt ska skyddas. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. uttalade vid behandlingen av propositionen (bet. 2009/10:CU25) att översiktsplanen ska, liksom enligt gällande rätt, ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Av översiktsplanen ska det framgå hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras (3 kap. 2 § nya PBL). Kommunen ska i översiktsplanen redovisa sin bedömning av hur skyldigheten att enligt 2 kap. ta hänsyn till allmänna intressen vid beslut om användningen av mark- och vattenområden kommer att tillgodoses. I redovisningen ska riksintressen enligt 3 och 4 kap. anges särskilt (3 kap. 4 § nya PBL). Till allmänna intressen enligt 2 kap. hör även de allmänna intressen som ska beaktas enligt 3 och 4 kap. . I fråga om riksintressen enligt dessa kapitel finns därutöver en särskild redovisningsföreskrift i lagrummet. Bestämmelserna motsvarar i allt väsentligt gällande rätt. anförde vidare att översiktsplanens strategiska funktion stärks i regeringsförslaget, bl.a. genom att det av planen enligt 3 kap. 5 § nya PBL ska framgå hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen. I samma bestämmelse anges också i likhet med den nuvarande lagen att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose de redovisade riksintressena. Utskottet anser inte att det är nödvändigt att i PBL införa en särskild bestämmelse för att intresset av att bevara jordbruksmarken ska erhålla tillräcklig tyngd i planeringen. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare uttalat (bet. 2009/10:MJU14) att exploatering av jordbruksmark bör uppmärksammas i regeringens reformarbete med de lagstiftningsärenden där frågan behandlas. Det är angeläget att ett allsidigt beslutsunderlag presenteras så att omfattningen av problemet kan klarläggas och att behov av eventuella lagändringar tydliggörs. 1:10 Bekämpande av växtsjukdomar Anslaget används för kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Åtgärder för ett behovsanpassat växtskydd i ett förändrat klimat omfattas. Vidare belastar delar av kostnaderna för växtinspektionens internationella engagemang anslaget. Slutligen används anslaget för kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna. För att genomföra kontroller för att förhindra spridning av skogsskadegöraren tallvedsnematod föreslår regeringen att anslaget tillförs . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Från anslaget utbetalas gårdsstöd, handjursbidrag, stöd för kontrakterad stärkelsepotatis samt stöd för kvalitetscertifiering. Stöden är gemensamma för hela EU och finansieras helt från EU-budgeten. För att få gårdsstöd måste brukarna förutom att bruka marken även ha stödrätter för motsvarande areal jordbruksmark. Ett villkor för fullt utbetalt stöd är att de s.k. tvärvillkoren är uppfyllda. Bidragen är begränsade i takbelopp i euro på nationell nivå. Anslaget används även för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Regeringen bör bemyndigas att avseende ramanslag 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . De som tillfördes anslaget 2010 på grund av förändringar i valutakursen (SEK/EUR) dras bort från anslaget eftersom valutakursen har stabiliserats. Nivån på anslaget justeras ned på grund av en ny beräkningsmetod för anslaget som tar hänsyn till bl.a. förändringar i valutakursen. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget . 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Anslaget används för kostnader för intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag, fiberberedning samt omstruktureringsstöd för sockersektorn. Anslaget finansieras via EU-budgeten. Vissa s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring regleras dock under anslag 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. Regeringen bör bemyndigas att för ramanslag 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst . Medelsbehovet är liksom tidigare svårt att förutse då utgiftsprognoserna är mycket osäkra gällande produktion, priser och svängningar i växelkursen gentemot euron. De medel som tidigare fanns under detta anslag för stöd till biodling förs över till 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget minskas därför med . Nivån på anslaget justeras ned på grund av en ny beräkningsmetod för anslaget som tar hänsyn till bl.a. förändringar i valutakursen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Regeringen bör enligt motion MJ236 (V) avge ett tydligt ställningstagande i fråga om att den inte avser att stödja exportbidrag eller höjningar av befintliga exportbidrag. Exportbidrag till jordbrukssektorn i EU avgörs i de s.k. förvaltningskommittéerna, där är föredragande och dit varje medlemsland skickar representanter. De svenska representanterna är oftast tjänstemän från och , som reser till möten med tydliga instruktioner från regeringen om hur de ska agera. I har det funnits en samsyn kring exportbidragen, men har den borgerliga regeringen röstat för höjda exportbidrag vid inte mindre än fem tillfällen. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Enligt budgetpropositionen är allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och hänsyn till miljön, inklusive slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. Anslaget används för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga förknippade med granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella räntekostnader, rättegångskostnader och revisions- och kontrollkostnader som är förknippade med inbetalningar till den europeiska gemenskapen. Anslaget får även användas till skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EU-budgeten. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror huvudsakligen på de eventuella finansiella korrigeringar som beslutas av Europeiska kommissionen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget får även användas för finansiering av kostnader i samband med avveckling av . Avgiftsintäkterna får disponeras av . Intäkterna i uppdragsverksamheten kommer från undersökningsfartyg, utredningskontor och laboratorier. tjänsteexport hänförs till internationell konsultverksamhet, i första hand grundad på ett avtal med Sida och s.k. twinningprojekt inom ramen för . föreslår regeringen att den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö (dir. 2010:68) får disponera de avgifter och bidrag som disponeras av . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen har beslutat om inrättandet av en ny myndighet enligt direktivet för organisationskommittén Inrättande av en myndighet för havs- och vattenmiljö (dir. 2010:68). Myndigheten kommer att inleda sin verksamhet under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Merparten av verksamhet kommer att ingå i den nya myndigheten, varför kommer att avvecklas . Med anledning av detta överförs från anslaget till anslag 1:9 , till anslag 4:1 under utgiftsområde 1 samt till anslag 1:17 Havs- och vattenmiljömyndigheten under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. är motsvarande belopp , m.m. och resterande medel på anslaget till 1:17 Havs- och vattenmiljömyndigheten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. Anslaget används framför allt för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för strukturåtgärder inom fiskerinäringen. Anslaget kan även användas för medfinansiering av andra projekt som ligger i linje med strukturprogrammen. Regeringen bör bemyndigas att för anslag 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012 och högst 2013. Det svenska programmet för fiskerinäringen avseende perioden 20072013, Europeiska fiskerifonden (EFF), började genomföras . Finansieringen från EFF uppgår till totalt . Över sjuårsperioden blir den genomsnittliga årliga budgetramen ca . För att få hela tilldelning från EU-budgeten måste nationell medfinansiering med motsvarande belopp, dvs. nationell offentlig medfinansiering, tillföras programmet, vilket ger programmet en total årlig budget på ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Regeringen bör enligt motion MJ251 (S) ta initiativ till att avveckla såväl EU-stöd som svenskt statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Statligt stöd bör inte utbetalas till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, t.ex. ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Målen för det svenska programmet för Europeiska fiskerifonden är enligt budgetpropositionen att förbättra fiskbestånden, anpassa fiskeflottans kapacitet till befintliga resurser och bidra till sysselsättning inom fiskesektorn. Regeringen anser att prioriterade åtgärder inom programmet är de som bidrar till förbättringar i havsmiljön såsom förbättrade förutsättningar för naturliga fiskbestånd, restaurering och utvecklingsarbete, särskilt avseende förbättrad redskapsselektivitet för att minska bifångster och utkast. Avgörande för främjandet av ett hållbart fiske och en lönsam fiskenäring är också att åtgärder för att minska fiskeflottans överkapacitet prioriteras. EU:s fiskepolitik måste förändras till att bygga på långsiktigt hållbara fiskebestånd. vill se en långsiktig minskning av stöden inom den gemensamma fiskepolitiken. Regeringens målsättning är enligt budgetpropositionen att yrkesfisket, beredningsindustrin, vattenbruket och fritidsfisket ska producera fisk och fiskprodukter som efterfrågas av konsumenterna och bidra till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. Förutsättningen för att det ska lyckas är att allt fiske bedrivs resurseffektivt och miljömässigt hållbart. Endast för en mindre andel av EU:s gemensamma fiskbestånd kan dock nyttjandet anses vara hållbart, och stora delar av yrkesfisket kämpar med dålig lönsamhet. Inriktningen framöver är att fiskekapaciteten ska anpassas till beståndssituationen. Detta innebär bl.a. att fartyg behöver skrotas, fiskeansträngningen minska och näringens eget ansvar tydliggöras. Stöden inom den gemensamma fiskepolitiken behöver långsiktigt minska. Det är enligt propositionen viktigt att s.k. utkast av fisk inte ska förekomma och att bifångster av hotade arter och bestånd ska minska så att bestånden kan återhämta sig och förlust av viktig genetisk variation kan undvikas. är aktivt i arbetet med att motverka utkast och har ställt sig positivt till att utkastförbud införs inom EU. För att komma åt problemet är det dock nödvändigt med kompletterande åtgärder som ger effektiva selektiva redskap. Som reaktion på grönboken om den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009) 163) skickade regeringen in en skrivelse till kommissionen som redogör för syn på de viktigaste frågorna i en reform. Regeringen har betonat att en reform av den gemensamma fiskeripolitiken behöver vara genomgripande. I skrivelsen betonar regeringen behovet av långsiktighet i förvaltningen främst genom att långsiktiga planer tas fram för varje bestånd eller grupp av bestånd. Överkapaciteten i den europeiska flottan måste minska. En förändring bör också ske vad gäller beslutsstrukturerna. Arbetet med reformen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att fortgå fram till slutet av 2012. Därför är det också viktigt att ett kontinuerligt förbättringsarbete sker parallellt. Regeringen anser att en ökad kunskap inom fiskeriförvaltningen är nödvändig, i synnerhet för att ytterligare tillämpa ekosystemansatsen i förvaltningsbesluten. arbetar därför kontinuerligt för en förstärkning och utveckling av (Ices), vars vetenskapliga rådgivning utgör en grund för de politiska besluten. Förutom att nya förvaltningsplaner bör fastställas för fler bestånd, anser regeringen att det är avgörande för politikens trovärdighet att befintliga förvaltningsplaner följs vid beslut om de årliga fiskemöjligheterna. Fiskerikontrollen är en av hörnpelarna i den gemensamma fiskeripolitiken. 1:16 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslagets ändamål är att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. som redovisas under anslag 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. har tilldelats från Europeiska fiskerifonden . Regeringen bör bemyndigas att för anslag 1:16 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012 och högst . Nationell medfinansiering sker under anslag 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för bl.a. bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, främjande av den biologiska mångfalden och biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter samt utsättning av fisk. Anslaget används även till fiskevård främst i allmänna och enskilda vatten med fritt handredskapsfiske i kustområden och i sjöarna i . Allmän fiskevård finansieras delvis av anslaget för fiskevård men också av vattenavgiftsmedel i enlighet med vattendomar. Regeringen har beslutat om inrättandet av en ny myndighet enligt direktivet för organisationskommittén Inrättande av en myndighet för havs- och vattenmiljö (dir. 2010:68). Myndigheten kommer att inleda sin verksamhet under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, varvid anslag 1:17 Fiskevård flyttas till detta utgiftsområde. Med anledning av detta överförs 2011 och till anslag 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för förvaltningskostnader. ska som central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Som en del av regeringens prioritering av det nya matlandet fortsätter satsningen med nedsatta avgifter för köttkontroll vid främst småskalig slakt. För detta föreslås att anslaget tillförs . Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med för rådgivning till livsmedelsföretag. tillförs anslaget för att fortsätta satsningen på landsgodkännande vid livsmedelsexport. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för statistik inom jordbruksområdet, inklusive kostnader för en statistisk årsbok inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt sammanställningar av statistik i senare led i livsmedelskedjan. I anslaget ingår även framtagandet av statistik över prisutvecklingen i konsument- och producentleden på jordbruksprodukter. Som det föreslogs i budgetpropositionen minskas anslaget med för att tillföras anslag 1:28 Främjande av rennäringen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:20 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Anslaget används för EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistik och EU:s årliga bokföringsundersökning och strukturstatistik. Enligt rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av ska i varje medlemsland särskilda gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket genomföras 2010, 2013 och 2016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för åtgärder inom livsmedelsområdet, främst för att främja exporten av svenska livsmedel och för regional utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget används även till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, tekniker och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2008:80) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Anslaget finansierar åtgärder inom ramen för det nya matlandet. Vidare får anslaget användas för kommunikationsinsatser och för satsningar på mat inom offentlig sektor. Regeringen bör bemyndigas att för ramanslag 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . ökas anslaget med , och 20122014 ökas anslaget med som en del av satsningen det nya matlandet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion MJ394 (S) framhålls vikten av en långsiktig lösning på Eldrimners finansiering. Den nuvarande finansieringsformen där Eldrimner regelbundet måste söka projektmedel innebär att Eldrimners planering blir lidande och att kursutbud och utvecklingsinsatser inte kan öka i proportion till behov och efterfrågan. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av budgetpropositionen framgår att regeringen gjorde en omfördelning av inom landsbygdsprogrammet, i syfte att stärka utvecklingen av mat med mervärden. påbörjas en särskild riktad satsning på det nya matlandet omfattande för åren 20102013. Huvuddelen av medlen fördelas till åtgärderna kompetensutveckling, diversifiering av jordbruksföretag, utveckling av mikroföretag och landsbygdsturism. Vidare framgår att omkring 230 projekt har fått i stöd. Det största projektet är Eldrimner, som har fått ca för ett flerårigt nationellt projekt. Enligt löper projektet ut . Eldrimner har beviljats i nytt projektstöd från landsbygdsprogrammet . Utskottet har från fått besked om att frågan om Eldrimners långsiktiga finansiering ses över inom . 1:22 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslagets ändamål är huvudsakligen att finansiera kostnader för medlemskap i internationella organisationer inom ansvarsområde. Den dominerande posten är kostnaden för medlemskap i , FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation. Anslaget används även för kostnader i samband med obligatoriskt deltagande i vissa internationella möten och konferenser. En del av anslaget avser kostnader för EU:s regionala rådgivande nämnder inom fiskeripolitiken, nordiskt samarbete samt bilateralt forskarutbyte med länder i , utvecklingsländer och de nya industriländerna (Newly Industrialised Countries). Avgiften till FAO har ökat till följd av beslut inom organisationen att öka medlemsavgiften från sina medlemmar. Dessutom påverkas kostnaderna för avgiften av rådande valutakurser. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2011. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används för nationell medfinansiering av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013 inklusive kvarvarande utbetalningar från programperioden 20002006. Anslaget används för det nationella stödet till jordbruket i norra enligt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel återförs och finansieras inom anslaget. Slutligen används anslaget för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling. En mindre del av anslaget används för uppföljning, utvärdering, administration och kontroll av verksamheten under anslaget. Huvuddelen av de åtgärder som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar . Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslag 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 , högst 1 och högst . har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Växelkursen i programmet är fastlagd till /euro. Landsbygdsprogrammet medfinansieras nationellt inom ramar som anges i EU:s landsbygdsförordning och som preciseras i programmet. I anslagsberäkningen ingår att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att återföras . Regeringen föreslår att dessa skatter används för ändamål som främjar en hållbar ekonomisk och miljömässig utveckling av svenskt jordbruk. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden 20112013. Programmet medfinansieras till hälften nationellt. Regeringen avser att fr.o.m. förändra principen för budgetering av fleråriga verksamheter med anslag på statsbudgeten. Detta berör anslag 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur avseende medfinansiering av landsbygdsprogrammet.