bet · GY01FiU12 · 2010-11-23 00:00:00 — 2010/11:FiU12 Riksrevisorernas årliga rapport har överlämnat Riksrevisorernas årliga rapport i form av en redogörelse till (2010/11:RRS1). föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Den årliga rapporten innehåller de viktigaste iakttagelserna från det gångna årets revisionsverksamhet. fokuserar redogörelsen på fem reformer och omvärldshändelser som präglat både den statliga verksamheten och samhällsutvecklingen : 1) regeringens nya krav på myndigheternas interna kontroll, styrning och redovisning, 2) strukturförändringarna inom den statliga förvaltningen, 3) regeringens ägarförvaltning och försäljning av statliga bolag, 4) förändringarna inom arbetsmarknadsområdet samt 5) regeringens rapportering och uppföljning när det gäller risker i statens ekonomiska åtaganden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse för Riksrevisorernas årliga rapport lägger redogörelse /11:RRS1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (FP) och (V). Riksrevisorernas årliga rapport beslutades av riksrevisorerna . I rapporten redovisar riksrevisorerna granskningarna ur ett brett perspektiv och drar samlade slutsatser från de iakttagelser som gjorts inom såväl den årliga revisionen som effektivitetsrevisionen. har lämnat rapporten till i form av en redogörelse (2010/11:RRS1). Inga motioner har lämnats med anledning av redogörelsen. Redogörelse för Riksrevisorernas årliga rapport Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen för Riksrevisorernas årliga rapport till handlingarna. har överlämnat Riksrevisorernas årliga rapport i form av en redogörelse till (2010/11:RRS1). Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen. Den årliga rapporten ska ge en övergripande bild av de viktigaste iakttagelserna från revisionsverksamheten . Den årliga rapporten i sammandrag I rapporten fokuserar riksrevisorerna på följande fem reformer och omvärldshändelser som präglat både den statliga verksamheten och samhällsutvecklingen : 1) regeringens nya krav på myndigheternas interna kontroll, styrning och redovisning, 2) strukturförändringarna inom den statliga förvaltningen, 3) regeringens ägarförvaltning och försäljning av statliga bolag, 4) förändringarna inom arbetsmarknadsområdet samt 5) regeringens rapportering och uppföljning när det gäller risker i statens ekonomiska åtaganden. 1) Regeringens nya krav på myndigheternas interna kontroll, styrning och redovisning Grunden i granskning är att säkerställa att myndigheterna ger en tillförlitlig redovisning av ekonomi och verksamhet. Utifrån granskningen har lämnat 249 revisionsberättelser. Av dessa har 12 lämnats med invändning. Det låga antalet invändningar kan ses som en indikator på att kvaliteten i myndigheternas redovisning överlag är god. Det kan också ses som ett resultat av ambition att upptäcka och påtala felen innan de påverkar årsredovisningen. trädde en förändring i anslagsförordningen i kraft som innebär en övergång från utgiftsmässig till kostnadsmässig avräkning av förvaltningsutgifter. I praktiken gäller de nya reglerna myndigheternas förvaltningsanslag eftersom transfereringar även fortsättningsvis avräknas utgiftsmässigt. Skillnaden mot det tidigare sättet att redovisa är att avräkningen av anslaget ska göras på som kostnaden hänför sig till. har granskat hur myndigheterna klarat anpassningen till kostnadsmässig anslagsavräkning. Granskningen har inriktats mot hur myndigheterna beräknat övergångseffekter, att de lagt upp nödvändiga nya konton samt att de bokfört övergångseffekten korrekt. Dessutom har kontroll gjorts av att myndigheterna bokfört och anslagsavräknat förändringar av semesterlöneskulder och övriga avsättningar korrekt. Granskningen visar att anpassningen till kostnadsmässig anslagsavräkning har fungerat bra för de allra flesta myndigheterna och att inga oönskade konsekvenser har uppstått i redovisningen. 2) Strukturförändringarna inom den statliga förvaltningen En rad myndigheter har varit föremål för antingen sammanslagningar, avvecklingar eller omlokaliseringar. Syftet har i många fall varit att skapa en mer effektiv förvaltning och enhetlig handläggning vid myndigheterna. Enligt visar dess granskningar bl.a. att sammanslagningarna av de tidigare koncernmyndigheterna till sammanhållna nationella enmyndigheter inte nått målen att skapa en mer effektiv förvaltning och enhetlig handläggning vid myndigheterna. Regeringen och myndigheterna har i många fall underskattat svårigheterna med ett genomföra strukturförändringarna. pekar på att det behövs en tydlig styrning av hur målen med förändringarna ska nås. Regeringen har inte heller skaffat sig tillräcklig kunskap om reformens effekter på enhetlighet i handläggningen, vilket gör det svårt att resultatstyra myndigheterna mot ökad enhetlighet. påpekar att det finns ett behov av stöd och vägledning för myndigheter som är föremål för omstruktureringar. Ett sådant stöd ökar förutsättningarna för en effektiv omorganisation och hindrar att misstag upprepas. 3) Regeringens ägarförvaltning och försäljning av statliga bolag konstaterar att problemet med brister i styrningen av de statliga bolagen kvarstår, trots att påtalat dessa brister vid tidigare års revisioner. Både särskilda samhällsmål och ekonomiska mål behöver förtydligas. Dessutom är det viktigt att det görs en tydligare prioritering mellan målen. Risken är annars att det uppstår en målkonflikt mellan dem, vilket ofta leder till att bolagen prioriterar de ekonomiska målen. Styrningen av bolagen bör också dokumenteras på ett bättre sätt än som sker för att skapa möjligheter till insyn i viktiga processer och händelseförlopp. har i alla granskningar av försäljningar rekommenderat regeringen att inför eventuella framtida försäljningar sammanställa egna och andras erfarenheter om hur en försäljning kan genomföras för att uppnå högsta försäljningspris och i övrigt bästa villkor. Någon sådan sammanställning har ännu inte genomförts. 4) Förändringarna inom arbetsmarknadsområdet är medveten om att en kraftig lågkonjunktur innebär svårigheter för regeringen och Arbetsförmedlingen att anpassa arbetsmarknadspolitiska insatser till de snabbt förändrade behoven på arbetsmarknaden. Slutsatserna från blir ändå att politiken måste styras, implementeras, utvärderas och redovisas oberoende av konjunkturläge. 5) Regeringens rapportering och uppföljning när det gäller risker i statens ekonomiska åtaganden motsvarade de statliga utgifterna av BNP enligt nationalräkenskaperna. Statsskulden uppgick till av BNP. och riskexponering är emellertid väsentligt större än vad som framgår av officiell statistik och redovisning. Den samlade statsfinansiella riskexponeringen fångas inte upp i redovisningarna. En breddning och fördjupning av regeringens information om de risker som är förknippade med statliga åtaganden, explicita eller implicita, är viktig för att tydliggöra tänkbara statsfinansiella konsekvenser. Regeringens rapportering om statens och den offentliga sektorns ekonomi har enligt visserligen förbättrats och utvecklats. Det finns dock risker i statens verksamhet som inte blir väl belysta i rapportering och uppföljning trots att de kan få en väsentlig inverkan på statens ekonomi. Otydligheterna kan gälla regelverket om hur sådana åtaganden och risker ska redovisas, men även metoderna för riskbedömning. I korthet anför följande: Garantiramarna för de statliga garantierna till den privata sektorn uppgick till och kom därmed att uppgå till ett belopp som nästan motsvarade hela BNP. Hälften av ramen utnyttjades. Inga garantiåtaganden har dock behövt infrias. Redovisning av utsläppsrätter har förbättrats genom att regeringen har infört en tilläggsupplysning om innehavet och överskottet av utsläppsrätterna i Årsredovisning för staten. påpekar att en riskfaktor är den ökade internationella rörligheten för kapital, arbetskraft och varor, vilket minskar utrymmet för nationella avvikelser i både skatteuttag och skatteregler. Kraven på internationell samverkan i skatteuppbörd och skattekontroll ökar. En annan riskfaktor är de ökade krav på skattefinansierade vård- och omsorgstjänster som följer av de närmaste decenniernas demografiska utveckling med en växande andel äldre i befolkningen. En ökad differentiering av skatter medför risk för ökade gränsdragningsproblem och därmed ökade kostnader för kontroll och uppbörd. Vid granskningen av den internationella skattekontrollen fann stora brister i hantering av informationsutbytet med andra länder (RiR 2009:24). Denna ineffektivitet kan få allvarliga konsekvenser för förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt och att säkra skatteintäkterna. När det gäller uppskovet med att betala kapitalvinstskatt vid försäljning av privatbostäder (bostadsuppskovet) och den uppskjutna beskattningen av privatpersoners pensionssparande (pensionssparavdraget) pekar revisorerna på de risker för statens finanser som ligger i att det ofta tar innan dessa uppskov återförs till beskattning (RiR 2009:3). Risken ökar bl.a. genom de införda möjligheterna för svenska medborgare att pensionsspara med skatteavdrag i fonder inom EES-området och att överföra kapitalvinster vid köp av bostad. Uppskoven uppgår till , vilket motsvarar skatteintäkter på ca . är positiv till att regeringen i Årsredovisning för staten 2009 kompletterat rapporteringen med ett avsnitt om uppskjuten skatt och en uppskattning av motsvarande skattepliktiga belopp. Redovisningen av de risker som är förknippade med att säkerställa skattefordringar till följd av skatteuppskov kan dock utvecklas. Utifrån granskningen av årsredovisningarna har lämnat revisionsberättelser för 249 myndigheter. För 12 av dessa lämnades revisionsberättelserna med invändning. konstaterar att antalet invändningar i revisionsberättelserna är få och ligger i nivå . Regeringens redovisning i budgetpropositionen med anledning av iakttagelser På ett tematiskt plan och mot bakgrund av iakttagelserna i Riksrevisorernas årliga rapport redovisar regeringen sin syn i volym 1 i budgetpropositionen . Dessutom kommenterar regeringen även revisionens iakttagelser i respektive berört utgiftsområde. 1) Regeringens nya krav på myndigheternas interna kontroll, styrning och redovisning Regeringen anser att det är viktigt att metodarbetet för årsredovisning och budgetunderlag prioriteras och uppmärksammas av ledningen på myndigheterna, så att resultatredovisningarna fortsätter att utvecklas. Det pågår ett arbete inom med att ytterligare utveckla styrningen av statliga myndigheter och verksamheter. 2) Strukturförändringarna inom den statliga förvaltningen Regeringen anser att det finns behov av stöd och vägledning för myndigheter som är föremål för omstruktureringar. Ett sådant stöd ökar förutsättningarna för en effektiv omorganisation och hindrar att tidigare misstag upprepas. Dessutom förefaller det, enligt regeringen, finnas anledning för regeringen att än mer noga överväga hur styrningen av omstruktureringar av den statliga förvaltningen ska komma till uttryck. 3) Regeringens ägarförvaltning och försäljning av statliga bolag Regeringen överväger att utveckla styrningen genom att tydligare definiera bolagens samhällsuppdrag och ekonomiska mål. Regeringen anser i likhet med revisorerna att tydliga mål och uppdrag även är viktiga för att de statliga bolagen ska kunna fullfölja sina uppdrag i enlighet med beslut och intentioner. Vidare anser regeringen att det är angeläget att ta del av egna och andras erfarenheter av hur en försäljning kan genomföras för att uppnå högsta försäljningspris och i övrigt bästa villkor. 4) Förändringarna inom arbetsmarknadsområdet Regeringen anser att det är angeläget att utvärderingar sker kontinuerligt och att de är en integrerad del av planeringen vid införande och avskaffande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är även viktigt att veta vilka åtgärder som kan antas lösa problemen på bästa sätt; det behövs därför information om huruvida de åtgärder som genomförts är framgångsrika. 5) Regeringens rapportering och uppföljning när det gäller risker i statens ekonomiska åtaganden Regeringen konstaterar att det saknas en riskbaserad redovisning av statens samlade garantiåtaganden. Av den anledningen har fått i uppdrag att lämna ett förslag till hur en årlig bedömning av riskerna i de samlade statliga garantierna kan göras. Förslaget ska innehålla en enhetlig analys av riskerna (utifrån de förväntade kostnaderna) i de olika garantiengagemangen. Det ska även anges om det i vissa fall inte är möjligt eller lämpligt med en enhetlig analys. Uppdraget ska avrapporteras . Regeringen avser att utveckla redovisningen av vilka risker som är förknippade med att säkerställa skattefordringar till följd av skatteuppskov. En sådan redovisning kan, enligt regeringen, tjäna som underlag för de åtgärder som regeringen kan vidta för att säkerställa dessa skattefordringar. Regeringen har också som ambition att successivt utveckla redovisningen i de ekonomiska propositionerna av den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. anser att den årliga rapporten fyller en viktig funktion genom att den översiktligt beskriver de viktigaste iakttagelserna från det gångna årets revision. De teman som ingår i den årliga rapporten utgår från områden inom vilka genomfört flera olika granskningar och därmed belyst problemen ur olika synvinklar. Genom den årliga rapporten erhålls därmed en bra helhetsbild över granskningarna på området och de slutsatser som dragit. Utskottet föreslår att redogörelsen för Riksrevisorernas årliga rapport läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /11:RRS1 styrelses redogörelse om Riksrevisorernas årliga rapport .