bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — Mot den bakgrunden riktar kritik mot regeringens nedskärningar av medlen till informationsarbete och opinionsbildning i enskilda biståndsorganisationer. förespråkar i kommittémotion K341 (MP) yrkande 2 ett ökat stöd till interkommunala partnerskap mellan nord och syd. Ett växande antal svenska kommuner har tack vare medel från Sida kunnat ingå kommunala partnerskap med kommuner i syd. Det här ökar medvetenheten om människors villkor i andra länder Den här formen av medborgarnära samarbete bör tilldelas en ökad andel av Sidas budget. förordar som framgått i partimotion U307 (SD) delvis en sänkning av biståndet till av BNI, vilket innebär att ramen för utgiftsområde 7 minskas med 9 . bistånd ska koncentreras till att i huvudsak inriktas på fattigdomsbekämpning, miljö och humanitärt bistånd. föreslår att anslag 1:1 Biståndsverksamhet ska reduceras med . Inga medel ska beräknas under anslag 1:3 , vilket innebär en neddragning med . Inte heller bör medel beräknas under anslag 2:1 Reformsamarbete i , vilket medför en anslagsminskning på . bör, anser partiet, inrätta ett särskilt anslag för (United Nations High Commissioner for Refugees) och öka stöd till UNHCR med 1 . Ett förslag med denna inriktning förs fram även i partimotion Sf385 (SD) yrkande 23 där förespråkar begränsningar av asyl- och anhöriginvandringen. En del av de resurser som frigörs med en sådan politik ska enligt motionen användas till effektiv flyktinghjälp i krishärdars närområden, främst genom UNHCR. framhåller i kommittémotion U296 (V) yrkandena 5 och 6 vikten av en feministisk utrikespolitik och poängterar att tydligare än måste motverka de konservativa krafter som förhindrar satsningar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). måste arbeta för att sekulära, icke villkorade biståndsinsatser minskar beroendet av religiösa krafter. I utvecklingssamarbete måste poängteras tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive tillgång till preventivmedel, kondomer och material som används vid förlossningar och utförande av säkra aborter. bör enligt yrkande 9 verka för att alla mottagare av bilateralt bistånd utarbetar nationella handlingsplaner för arbetet med SRHR enligt handlingsplanen från i . bör enligt kommittémotion U298 (V) yrkande 12 öka andelen bi- och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet med inriktningen att detta ska uppgå till . I kommittémotion U296 (V) yrkande 15 framhåller att inom ramen för utvecklingssamarbetet bör arbeta för att stärka kvinnors organisering och fackliga rättigheter i exportfrizoner. EU bör enligt yrkande 16 inom ramen för sitt bistånd upprätta program för att förhindra prostitution och människohandel. Partiet föreslår i kommittémotion U298 (V) yrkande 7 att kvinnorörelsens roll lyfts fram i arbetet med att stödja folkrörelser i syd och att stärka utbytet mellan folkrörelser i syd och nord. Enligt den sistnämnda motionens yrkande 6 bör stödet till Unifem höjas väsentligt . Även UNFPA bör få ökat svenskt stöd, anser partiet i yrkande 15. I motionens yrkande 4 lyfter fram millenniemål två om att uppnå grundskoleutbildning för alla 2015. Partiet begär att regeringen ska återkomma till med förslag på hur svenskt utvecklingsarbete i större utsträckning ska bidra till att fler barn får rätt till utbildning. Regeringen bör också, enligt yrkande 9, redovisa förslag för om hur utvecklingsarbetet tydligare kan kopplas till ansträngningarna att minska barnadödligheten (millenniemål fyra). Ett av delmålen under millenniemål sju om att säkra en miljövänlig och hållbar utveckling är inriktat på att uppnå förbättringar i slumområden i städer. Detta uppmärksammas av i yrkande 21. Partiet anser att i alla landstrategier bör inkludera strategier för fattigdomsbekämpning för såväl landsbygd som områden. I den enskilda motionen U318 (S) yrkande 1 framhålls att biståndsanslaget ska användas till fattigdomsbekämpning. I den enskilda motionen U202 (MP) förordas att man i utvecklingssamarbete lyfter fram millenniemålet om minskad mödradödlighet och även lyfter fram kvinnors och mäns tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice. I den enskilda motionen U226 (MP) yrkande 2 begärs att bistånd och stödprogram styrs till specifika satsningar på kvinnor. I den enskilda motionen U324 (C) förespråkas additionella medel till klimatbiståndet. I den enskilda motionen MJ240 (KD) yrkande 6 sägs att klimatanpassningsåtgärderna bör integreras i fattigdomsbekämpningen och att medel bör skjutas till för att täcka de extrakostnader som klimatförändringarna medför, utöver befintliga medel som avsatts för utvecklingssamarbete. I den enskilda motionen MJ328 (KD) yrkande 3 betonas att klimatåtgärderna ska integreras i strategier för fattigdomsbekämpning och ekonomisk och social utveckling. Det innebär dock inte att bistånd får användas för sådant som är uppenbara anpassningsåtgärder och som främst motiveras av klimatförändringen. Givarländernas medfinansiering av anpassningsåtgärder måste så långt möjligt vara komplementär och ska inte tas ur ordinarie biståndsbudget. Biståndsramen, internationella biståndsströmmar, skuldavskrivningar m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen att biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete fastställs till av beräknad bruttonationalinkomst (prop.yrk. Utskottet konstaterar att även Socialdemokraterna, och står bakom enprocentsmålet som således stöds av en bred riksdagsmajoritet. Utskottet avvisar förslag om en dramatisk minskning 2011 av biståndsramen till av BNI, vilket beräknas motsvara en krympning av ramen för utgiftsområde 7 med . Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning mot ett effektivt och generöst bistånd som en del av en samstämmig utvecklingspolitik. Det långsiktiga målet om att utrota fattigdom och förtryck är långt ifrån uppnått. Det är ett moraliskt ansvar att stödja människor i utsatthet och fattigdom. De utvecklade länderna har också ett ansvar för att driva på förverkligandet av de biståndslöften som ställts ut, inte minst . och millennieutvecklingsmålen har fört med sig ett stort antal biståndsåtaganden och partnerskap, som bekräftats vid ett stort antal internationella sammankomster. Det gäller exempelvis överenskommelsen vid internationella konferens om finansiering för utveckling i , (Consensus), världskonferens om hållbar utveckling i , (genomförandeplanen från ), slutdokumentet års världstoppmöte arrangerat av FN i samt Dohadeklarationen om finansiering för utveckling (uppföljning 2009 till Consensus). Den gångna tioårsperioden har fört med sig en rad oförutsedda utmaningar för enskilda länder och regioner men också på global nivå, som livsmedelskrisen samt den ekonomiska och finansiella krisen . Inför om millenniemålen , där ledamöter i utskottet deltog i den svenska regeringsdelegationen, stod det klart att det finns en klar risk att millenniemålen inte kan nås 2015 på grund av att förpliktelser inte infrias. Vid högnivåmötet antogs ett slutdokument. Där ingår en politisk deklaration som bekräftar att det är möjligt att nå millenniemålen till 2015 trots att de framsteg som gjorts inte alltid visat sig vara bestående. Dokumentet innefattar också en redogörelse för vad som har varit möjligt att åstadkomma och vilka utmaningar som finns. I en handlingsinriktad del av slutdokumentet slås fast vad som behöver göras för att millenniemålen ska nås inom utsatt tidsram och, utifrån en uppräkning av samtliga millenniemål, vad som behöver göras för att man ska nå respektive mål. för utrikes frågor antog slutsatser med EU:s ståndpunkt inför om millenniemålen . Inför rådets ställningstagande ägde i utrikesutskottet en överläggning rum med biståndsminister enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen om EU:s position inför om millenniemålen. Till grund för de slutsatser som antogs av ministerrådet låg bl.a. förslag till en handlingsplan med tolv huvudpunkter, utarbetad av kommissionen (KOM(2010) 159). Bland de åtgärder som lyfts fram i rådsslutsatserna kan nämnas vikten av ägarskap från utvecklingsländernas sida, fokusering på prioriterade länder, ökad inriktning på resultat av insatserna samt mobilisering av mer och förutsägbar finansiering för utveckling. Utskottet noterar att rådet ber medlemsstaterna att vidta realistiska och kontrollerbara åtgärder för att svara upp mot individuella åtaganden om offentligt utvecklingsbistånd till 2015. Rådet konstaterar att detta faller inom medlemsstaternas kompetensområde och inbjuder till informationsutbyte om vidtagna åtgärder. ska rådet bedöma framstegen. Utskottet vill i detta sammanhang också lyfta fram kommissionens årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2010) 335). Av rapporten framgår att program och projekt ledda av kommissionen har genomförts i ca 140 länder. Särskilda instrument har inrättats för att hjälpa världens fattigaste att komma till rätta med den trefaldiga krisen (den ekonomiska krisen, livsmedelskrisen och miljökrisen). Bland annat har bistånd lämnats genom EU:s livsmedelsmekanism till 50 miljoner människor som drabbats av hunger. Budgetstöd har lämnats till 15 länder i , och för att dessa skulle kunna stå emot trycket från den ekonomiska krisen. EU har beslutat om snabbstartsfinansiering för under 20102012 till stöd för utvecklingsländers anpassning till klimatförändringen. Kommissionen är världens näst största givare av utvecklingsbistånd, med åtaganden som uppgår till , och samordnar EU:s insatser för att göra biståndet effektivare. Utskottet välkomnar att slutdokumentet från tydligt slår fast deltagarnas utfästelse att göra allt de kan för att nå millenniemålen 2015. Utfästelserna innefattar åtgärder, policyer och strategier som anges närmare i slutdeklarationen och gäller särskilt de länder som släpar efter mest och de millenniemål som är längst ifrån att uppnås, vilket ska förbättra tillvaron för de fattigaste människorna. Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet med regeringen att även i fortsättningen ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att stärka bidrag till uppfyllandet av millenniemålen, bl.a. genom en tydlig inriktning på de fattigaste människorna, särskilt i . Den särskilda satsningen, som utskottet återkommer till nedan, är inriktad på att motverka barnadödlighet och mödradödlighet och främja hälsa, utbildning och ungas entreprenörskap. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av politik för global utveckling och dess betoning på samstämmighet och utvecklingshänsyn i samlade agerande. Politiken för global utveckling ger alla statliga aktörer i uppdrag att, inom sina ansvarsområden, söka vägar för att stärka det svenska bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. Förutom att ska fortsätta med en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd anser utskottet att i det internationella arbetet bör fortsätta att driva på andra givare i samma riktning. I rapporten 2010 som utarbetas av och utveckling () och dess biståndskommitté (Dac, ) erinrar man om gjorda biståndsåtaganden i anslutning till internationella biståndsmöten, och då främst . Många av löftena har haft formen av mål för det offentliga utvecklingsbiståndet (, Official Development Assistance) uttryckta i procent av BNI. Utfästelserna kring och under indikerade en ökning av biståndet från 80 miljarder USD till 130 miljarder , uttryckt prisnivå. Den ekonomiska krisen, och med den fallande BNI i givarländerna, ledde därefter till att de totala åtagandena minskade till 124 miljarder USD, uttryckt prisnivå. Enligt Development Co-operation Report 2010 står flertalet givare fast vid sina tidigare åtaganden, och det offentliga utvecklingsbiståndet förefaller nå upp till 107 miljarder USD (prisnivå), vilket motsvarar en ökning . är det ett antal länder, inklusive några stora givare, som inte fullföljt tidigare åtaganden. Enligt beräknas att det totala biståndet 2010 kommer att vara 17 miljarder USD lägre (uttryckt prisnivå) än vad som aviserades 2005. Det årliga biståndet till beräknas bli ungefär hälften så stort som man räknade med vid i Gleneagles . Utskottet noterar att uppgifter lämnas i Development Co-operation Report 2010 om vilka länder som svarar upp respektive inte svarar upp mot sina tidigare biståndsåtaganden. I rapporten sägs att den globala ekonomiska krisen till en del förklarar svårigheterna med att stå fast vid givna löften men att detta inte rättfärdigar löftesbrott. Vissa länder har, trots att de drabbats hårt av krisen stått fast vid betydande biståndsökningar i linje med tidigare åtaganden. Det finns enligt en oro för att andra länder inte infriar sina åtaganden, vilket allvarligt påverkar utvecklingsländers förmåga att göra framsteg i strävandena mot att nå millenniemålen. Utskottet understryker, i likhet med i tidigare budgetbetänkanden, att måste fortsätta att agera för större internationella biståndsvolymer. Utskottet vill ånyo också framhålla att måste påverka andra biståndsgivare, däribland i EU och inom FN-systemet, att förbättra kvaliteten på och effektiviteten i utvecklingssamarbetet samt öka fokuseringen på att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Det är utskottets övertygelse att sådana insatser kan bidra till att millenniemålen nås och den varaktiga fattigdomen minskar. EU införde en operativ ram för biståndseffektivitet. Den bygger på Parisdeklarationen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen och innehåller åtaganden, arbetsfördelning, användning av landspecifika system och tekniskt samarbete. lade kommissionen fram förslag om ytterligare en komponent i EU:s arbete för biståndseffektivitet. Det gäller åtgärder för att förbättra insynen och givarländernas respektive partnerländernas ansvar gentemot varandra samt gentemot sina egna medborgare och parlament. Enligt meddelandet Ömsesidig ansvarighet och insyn Ett fjärde kapitel i EU:s operativa ram för biståndseffektivitet (KOM(2010) 643) är ökad insyn av yttersta vikt för att maximera utvecklingsbiståndets effekt. I anslutning till vad utskottet uttalat om biståndsflöden finns det anledning att också framhålla vikten av att stimulera utvecklandet av innovativa finansieringsmekanismer som kan bidra till att få fram additionella resurser för finansiering av utveckling. Denna form av finansiering ska dock inte ersätta traditionella finansieringskällor utan vara ett extra tillskott utöver det offentliga utvecklingsbiståndet (). I biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /Dac. Som framgått ovan uppgår de sammanlagda avräkningarna från biståndsramen 2011 till . Det är en minskning med jämfört med föregående år. Vad gäller de motionsförslag som tar sikte på avräkningar från biståndsramen samt skuldavskrivningar erinrar utskottet om att motsvarande eller likartade motionsförslag behandlades i ett flertal betänkanden under förra mandatperioden. Utskottet välkomnar att regeringen i årets budgetproposition mer utförligt än i tidigare budgetpropositioner beskriver de områden som avräknas från biståndsramen. Vad gäller resultatredovisning beträffande avräkningar från biståndsramen och skuldavskrivningar hänvisar utskottet till sitt ställningstagande i budgetbetänkande 2009/10:UU2 där motioner med en sådan inriktning avstyrktes: Avräkningarnas ändamål är av olika karaktär. Avräkningen för EU:s gemensamma bistånd, EG-biståndet, avser bidrag till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras via EU:s reguljära budget. Utskottet anser att det är positivt att regeringens skrivelse 2008/09:189 Biståndets resultat innehåller en redovisning avseende EG-biståndet. Utskottet har däremot svårt att se värdet av att i kommande resultatskrivelser exempelvis analysera förvaltningskostnader för utrikesförvaltningens administration av utvecklingssamarbetet, som utgör en väsentlig del av avräkningen för administrativa kostnader. Utskottet konstaterar att betydande svårigheter skulle vara förknippade med en mer ingående resultatanalys av avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer. Vad beträffar skuldavskrivningar konstaterar utskottet att regeringen i förekommande fall i budgetpropositionen redovisar uppgifter om sådana, dock utan att närmare analysera vilket resultat de haft för fattigdomsbekämpning eller andra utvecklingsaspekter i berörda länder. Utskottet vill, med anledning av aktuella motionsförslag, också framhålla betydelsen av stöd till utvecklingsländer för att uppnå långsiktig skuldhållbarhet genom samordnade policyer för att främja skuldfinansiering och skuldavskrivningar. Detta ligger i linje med rekommenderade åtgärder för att nå millenniemål åtta om att utveckla ett globalt partnerskap för utveckling, enligt slutsatserna från om millenniemålen . I detta avsnitt behandlar utskottet frågor om styrning och kontroll inom de myndigheter som ligger inom utgiftsområde 7. Regeringen har i och med införandet av myndighetsförordningen (2007:515) och förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll tydliggjort ansvaret för ledningen vid statliga myndigheter när det gäller den interna styrningen och kontrollen. En intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt är enligt regeringen nödvändig för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina instruktionsenliga uppgifter och uppfylla sitt verksamhetsansvar. I budgetpropositionen redovisar regeringen uppgifter om revisionens iakttagelser om myndigheterna. Vad gäller revisionsberättelser framgår av budgetpropositionen att för och Sadev lämnat revisionsberättelse utan anmärkning. För (FBA) har ingen anmärkning gjorts, men har pekat på områden där det finns brister och lämnat rekommendationer till myndigheten om vilka förbättringar som kan göras för att tydliggöra resultat av utförd verksamhet. Regeringen kommer att följa upp rekommendationer med FBA för att se till att bristerna åtgärdas. I förra årets budgetbetänkande (bet. 2009/10:UU2) behandlade utskottet /10:RRS1 styrelses redogörelse angående , som hade överlämnats till . Utskottet förutsatte att regeringen i lämpligt sammanhang skulle återkomma till med en redovisning av dels det pågående analysarbetet i rörande , dels vilka åtgärder som vidtagits respektive planeras till följd av iakttagelser och översynsarbetet. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen redovisar en rad uppgifter om utfallet av det översynsarbete som pågick i i syfte att säkerställa att styrningen av utformas så ändamålsenligt och tydligt som möjligt. Översynsarbetet har, förutom bolagsordningen och ägarriktlinjerna, även omfattat de åtgärder som rekommenderat, nämligen att se över kravet på marknadskompletterande roll och att utvärdera bolagets reella kapitalbehov och anpassa avkastningsmålet till rådande förutsättningar. Ett fortsatt översynsarbete pågår med syfte att utarbeta riktlinjer om statliga verksamheters engagemang i s.k. skatteparadis. Utskottet utgår från att regeringen håller informerad om det fortsatta analysarbetet beträffande och de åtgärder som detta föranleder. i betänkandet återkommer utskottet till regeringens förslag i budgetpropositionen om kapitaltillskott till . Utskottet noterar att det framgår av budgetpropositionen att finansutskottet uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. Detta framgick också vid utskottets besök vid . Utskottet övergår nu till att behandla frågor om styrning och kontroll i Sidas verksamhet. Som framgått ovan fick utskottet en föredragning om förändringsarbetet vid Sida av myndighetens styrelseordförande , tf. generaldirektör och överdirektör . i betänkandet har också redovisats att biståndsminister vid utskottets sammanträde föredrog uppgifter om bl.a. styrning och kontroll i utvecklingssamarbete. har i ett flertal årliga rapporter, granskningsrapporter och revisionspromemorior uppmärksammat brister i Sidas styrning och kontroll. Även rapporter från internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) och () har tagit upp frågor av detta slag. I årliga rapport redovisar riksrevisorerna sina viktigaste iakttagelser från de granskningar som genomförts . I granskningsrapporter om Sidas verksamhet har lämnat rekommendationer om åtgärder som bör vidtas av främst Sida men även av regeringen för att myndigheten ska komma till rätta med de problem som noterats. Utarbetandet av revisionspromemorior utgör ett led i den årliga granskningen av Sida och är inriktat på intern styrning och kontroll. I revisionspromemoriorna har redovisats iakttagelser vid revision som utförts bl.a. vid utlandsmyndigheter i länder med vilka bedriver utvecklingssamarbete samt internt inom Sida. Av budgetpropositionen framgår att har genomfört ett flertal granskningar av Sida . I (Dnr 32-2009-0577) presenteras en samlad bedömning av granskningarna och brister som uppmärksammats i dessa. Den samlade bedömningen är att Sida inte har ett tillfredsställande system för intern styrning och kontroll. anser, efter att ha granskat Sidas resultatskrivelse som utgör en bilaga till årsredovisningen , att Sida ännu inte har ett system för resultatstyrning som möjliggör uppföljning av resultat på ett systematiskt sätt. För Sidas årsredovisning 2008 avgav revisionsberättelse med invändning. Därefter svarade Sida på iakttagelser och fastställde en åtgärdsplan. Regeringen kommenterade revisionens invändningar i förra årets budgetproposition, och utskottet redovisade därefter sina överväganden i frågan i betänkande 2009/10:UU2. Av årets budgetproposition framgår att avgivit revisionsberättelse utan anmärkning för Sidas årsredovisning 2009. Sida har dock fått en upplysning i revisionsberättelsen. använder en upplysning för att uppmärksamma läsaren om saker som är viktiga för att förstå årsredovisningen på rätt sätt eller för att fästa uppmärksamhet på en viss fråga. har lämnat följande upplysning när det gäller Sidas senaste årsredovisning: Som framgår av årsredovisningen har Sida brister i den interna styrningen och kontrollen avseende bl.a. revision som kontrollmetod samt budgetering och uppföljning av förvaltningsanslaget. Bristerna har beskrivits i avsnittet om intern styrning och kontroll, men framgår även av årsredovisningen. bedömer att årsredovisningen därigenom i allt väsentligt är rättvisande. Som framgår nedan har regeringen bl.a. i Sidas regleringsbrev ställt krav på åtgärder för att stärka Sidas styrning och kontroll liksom krav på återrapportering av sådana åtgärder. Under förra mandatperioden överlämnade två framställningar till med anknytning till frågor om styrning och kontroll i Sidas verksamhet (inom parentes anges granskningsrapporten som föregick respektive framställning): Framställning 2007/08:RRS16 styrelses framställning angående Sidas kontroll av biståndsinsatser via enskilda organisationer (Oegentligheter inom bistånd Är Sidas kontroll av biståndsinsatser via enskilda organisationer tillräcklig? Framställning 2007/08:RRS27 styrelses framställning angående regeringens och Sidas hantering av budgetstöd (Bistånd genom budgetstöd, RiR 2007:31) överlämnade under förra en redogörelse till om Sidas insatser för stöd till kapacitetsutveckling. Redogörelsen hade föregåtts av granskningsrapporten stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning, RiR 2009:15. avser att med anledning av redogörelsen redovisa sina överväganden under innevarande i betänkande 2010/11:UU5. I budgetpropositionerna redogör regeringen för åtgärder som vidtagits och planeras till följd av iakttagelser av . Det har också förekommit att regeringen i anslutning till sin redogörelse i budgetpropositionen för revisionens iakttagelser redovisat åtgärder som vidtagits i anslutning till utvärderingsprojekt genomförda av Sadev.