bet · GY01UbU3 · 2010-12-10 00:00:00 — 2010/11:UbU3 Betyg från årskurs 6 i m.m. Betyg från årskurs 6 i m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i , motioner väckta med anledning av propositionen samt motioner väckta i anslutning till den allmänna motionstiden . Utskottet fick information från i ärendet. Propositionen innehåller förslag till ändringar i den nya skollagen (2010:800) avseende betyg vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. höstterminen i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg sätts) och sameskolan samt fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i och fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I propositionen föreslås också att rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen i årskurs 6. Regeringen bedömer att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Regeringen föreslår att betygssättningen i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan ska ske med utgångspunkt i dessa kunskapskrav. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning fr.o.m. . Utskottet anser att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utformningen av kunskapskraven bör också utvärderas av regeringen efter att den nya betygsskalan trätt i kraft. Regeringen ska vidare återkomma till med en redovisning av denna utvärdering som grund för ett eventuellt framtida ställningstagande från . Utskottet tillstyrker propositionens förslag till lag om ändring i skollagen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Därutöver föreslår utskottet mindre justeringar i skollagen med anledning av propositionens förslag. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Betyg från årskurs 6 antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) såvitt avser 10 kap. 16 §, 11 kap. 19 § och 13 kap. 17 §. Därmed bifaller proposition 2009/10:219 i denna del och avslår motionerna 2010/11:Ub1 yrkande 1 och 2010/11:Ub2 yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) såvitt avser 10 kap. 15 §, 12 kap. 15 § samt 13 kap. 16 §. Därmed bifaller proposition 2009/10:219 i denna del och avslår motion 2010/11:Ub1 yrkande 2. Reservation 3 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D samt om en utvärdering av den nya betygsskalan. Därmed avslår motion 2010/11:Ub2 yrkande 4. Reservation 4 (MP, SD, V) avslår motion 2010/11:Ub2 yrkande 2. Reservation 5 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ub2 yrkande 3, 2010/11:Ub289 och 2010/11:Ub380. Reservation 6 (S, MP, V) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkterna 1 och 2 och beslutar dels om en sådan ändring i skollagen (2010:800) att 3 kap. 13 § och 13 kap. 1 § får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, dels om en sådan ändring av ingressen till regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) som föranleds av detta. Därmed bifaller proposition 2009/10:219 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i , två motioner som väckts med anledning av propositionen samt två motioner från den allmänna motionstiden . Propositionen innehåller förslag om att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. höstterminen i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg sätts) och sameskolan samt fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i och fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I propositionen föreslås också att rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen i årskurs 6. Vidare gör regeringen bedömningen att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Regeringen föreslår att betygssättningen i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan ska ske med utgångspunkt i dessa kunskapskrav. Till grund för regeringens förslag om betyg från årskurs 6 i ligger en departementspromemoria, Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15). Utskottet fick information från i ärendet. De behandlade förslagen återges i bilaga 1, regeringens lagförslag i bilaga 2 och utskottets lagförslag i bilaga 3. Bestämmelser om betyg i det offentliga skolväsendet finns på förordningsnivå. sätts betyg i ämnen i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. Utbildningen i sameskolan ska motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och betyg sätts således inte alls i sameskolan. I grundsärskolan sätts betyg i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i de ämnen som eleven inte har avslutat, om en elev i grundsärskolan eller dennes vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som benämns träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i grundsärskolan. I träningsskolans ämnesområden sätts inte betyg. Elever i träningsskolan som läser grundsärskolans ämnen kan dock få betyg i dessa, om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. Om eleven går ett tionde år i grundsärskolan, ska betyg även sättas i slutet av höstterminen i årskurs 10 i de ämnen som eleven inte har avslutat. Betyg ska även sättas när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. En elev i grundsärskolan ska efter avslutad skolgång, om inte betyg ges, få ett intyg om den utbildning eleven genomgått. I specialskolan sätts betyg i specialskolans ämnen i slutet av varje termin i årskurs 9 och i slutet av höstterminen i årskurs 10 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. Specialskolan har tio årskurser på grundskolenivå. För elever som undervisas enligt grundsärskolans kursplaner inom specialskolan sätts betyg enligt bestämmelserna för grundsärskolan. Den nya skollagen (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370) trädde i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . I och med införandet av skollagen (2010:800) har bestämmelserna om betyg i det offentliga skolväsendet flyttats från förordning till lag som tidigare riksdagsbindningar om bl.a. betyg har hävts. De ändringar som föreslås i propositionen ska därför göras i skollagen (2010:800). I propositionen föreslås ändringar i den nya skollagen (2010:800) avseende betyg vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. höstterminen i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg sätts) och sameskolan samt fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i och fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I propositionen föreslås också att rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen i årskurs 6. Regeringen bedömer att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Regeringen föreslår att betygssättningen i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan ska ske med utgångspunkt i dessa kunskapskrav. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning fr.o.m. . Betyg från årskurs 6 Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. höstterminen i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betygs sätts) och sameskolan samt fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. avslår motionsyrkanden om betyg från årskurs 7 och betyg från årskurs 4. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. höstterminen i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betygs sätts) och sameskolan samt fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 7 i och fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I skollagen görs också de ändringar som krävs med anledning av att betygssättning införs i sameskolan (sameskolan anordnar utbildning motsvarande årskurserna 16 i och har således inte omfattats av betygsbestämmelserna tidigare). Bestämmelser om betyg i sameskolan ska utformas i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser för . Betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer ska även gälla för fristående skolor, med vissa undantag. Sådana undantag avser t.ex. skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen anser att betyg redan i årskurs 6, tillsammans med utvecklingssamtal, en skriftlig individuell utvecklingsplan med omdömen och annan muntlig och skriftlig information, bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och därmed också möjligheten att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd. Därmed ställs också ökade krav på skolan, främst rektorer och lärare, att sätta in åtgärder för att motivera och stödja eleverna att förbättra sina resultat. Med tidigare betyg förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet. Regeringen menar också att det är en ytterligare fördel att eleven får en tydlig information om sin kunskapsnivå och då har bättre förutsättningar att kunna höja kommande terminsbetyg. betyg bör också ge eleven en vana att få betyg, vilket kan resultera i mindre betygsstress. Socialdemokraterna, de gröna och begär i en gemensam motion 2010/11:Ub2 yrkande 1 att regeringen lägger fram förslag till ändring av skollagen utifrån ställningstagandet att betyg ska ges från årskurs 7 i samtliga ämnen i , från årskurs 7 i grundsärskolans ämnen om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, samt från årskurs 8 i specialskolan. anför i motion 2010/11:Ub1 yrkande 1 att regeringen bör återkomma med ett omarbetat förslag där det framgår att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. årskurs 4 i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet delar regeringens bedömning att en rad faktorer talar för tidigare betyg i . betyg bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och ger skolan en möjlighet att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd. Utskottet vill också understryka att informationen till både föräldrarna och eleverna tydliggörs med tidigare betyg. Utskottet anser också att tidigare betyg bör ge eleven en vana att få betyg. Den betygsstress som många av dagens elever upplever skulle därför kunna minskas. Mot bakgrund av detta anser utskottet att det är viktigt att betyg införs redan i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg ges) och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. Att införa betyg i årskurs 7 ger enligt utskottets uppfattning inte samma kraft i den tidiga uppföljningen av elevernas resultat och inte heller samma möjlighet att tidigt fånga upp elever i behov av särskilt stöd. Före årskurs 6 är enligt utskottets mening övriga metoder för information och uppföljning tillräckliga för såväl elevernas och föräldrarnas som skolans behov. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen vad avser betyg i årskurs 6 i samhällsorienterande respektive naturorienterande ämnen. avslår ett motionsyrkande om att ta bort rektors möjlighet att bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg i dessa ämnen. Jämför reservation 3 (SD). Regeringen föreslår att rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 i och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan. Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnena på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnesgruppen. Regeringen gör också bedömningen att bör få i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller annat underlag som stöd för läraren då denne ska sätta sammanfattande betyg i SO- respektive NO-ämnen. Undervisningen i de enskilda NO- och SO-ämnena förekommer i de lägre årskurserna. I stället är undervisningen ofta upplagd i projekt eller teman som gör att ämnena inte behandlas som enskilda ämnen utan som ämnesgrupper. Detta innebär att ett ämnesövergripande arbetssätt tillämpas i de tidiga årskurserna. För att skapa ett sammanhang och samband i undervisningen i NO- och SO-ämnena under de första sex årskurserna finns det, enligt regeringens mening, starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i dessa ämnesgrupper i årskurs 6 i . I skolor som är organiserade i årskurs F9 (från förskoleklass till årskurs 9) eller 69 bedrivs undervisningen i många fall i de enskilda NO- och SO-ämnena och även av olika lärare i de enskilda ämnena. I dessa fall kan det vara mer naturligt att sätta betyg i de enskilda ämnena. Regeringen anser därför att det ska vara möjligt att sätta betyg antingen i NO- respektive SO-ämnesgrupperna eller i de enskilda ämnena. Det ska vara rektorn som utifrån skolans organisation, hur undervisningen är upplagd och arbetssätt beslutar i vilken form betyg ska sättas i dessa ämnen i årskurs 6. Inget hindrar att det sätts sammanfattande betyg i den ena ämnesgruppen och separata i den andra. Enligt 2 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska rektorn leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet. Det bör därför också vara rektorn som fattar beslut om att det ska sättas sammanfattande betyg efter samråd med berörda lärare och elever. I motion 2010/11:Ub1 yrkande 2 begär att regeringen återkommer till med ett omarbetat förslag där möjligheten för rektor att besluta om ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 är borttaget. I motionen framförs att för att en likvärdig skola ska vara möjlig krävs det att betygssättningen är likvärdig över hela landet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och föreslår att avslår motionsyrkandet. har tidigare beslutat, i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189), att kunskapskrav i årskurs 3 inte ska finnas för de enskilda ämnena utan för NO- respektive SO-ämnesgrupperna. Undervisningen och arbetssätten i NO- och SO-ämnena i årskurs 46 i många skolor ofta upplagd på liknande sätt. Utskottet anser därför, i likhet med regeringen, att det finns starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i NO- och SO-ämnena i årskurs 6 i . Medan många skolor bedriver undervisning i årskurserna F6, är skolundervisningen i andra skolor organiserad från årskurs 6 till årskurs 9. Den sjätte årskursen kan alltså organiseras med antingen lägre årskurser eller högre årskurser. Utskottet anser därför att det är rektorn som utifrån skolans organisation, hur undervisningen är upplagd och skolans arbetssätt ska besluta i vilken form betyg ska sättas i dessa ämnen i årskurs 6. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen om att vid betygssättning i årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan (när betyg sätts) ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. På motsvarande sätt ska vid betygssättning i årskurs 7 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. I språkval ska vid betygssättning i årskurs 7 i och i årskurs 8 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 respektive i årskurs 10. avslår ett motionsyrkande om att det bör finnas nationellt fastställda betygskriterier för samtliga betygssteg och tillstyrker därmed regeringens bedömning att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i samtliga ämnen, utom i språkval, i årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Utskottet anser att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utformningen av kunskapskraven bör också utvärderas av regeringen efter att den nya betygsskalan trätt i kraft. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. Regeringen ska återkomma till med en redovisning av denna utvärdering som grund för ett eventuellt framtida ställningstagande från . Jämför reservation 4 (MP, SD, V). beslutade om en ny betygsskala i enlighet med regeringens proposition En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). I propositionen föreslogs att en betygsskala med sex betygssteg ska användas inom det offentliga skolväsendet. Betygsstegen ska ges beteckningarna A, B, C, D, E och F. AE ska beteckna godkända resultat och F ska beteckna icke godkända resultat. gjorde regeringen bedömningen att nationella betygskriterier bör finnas för betygen A, C och E. I propositionen angavs att betygsstegen B och D skulle avgränsas av nationellt angivna kriterier för både närmast över- och underliggande steg. Detta skulle, enligt regeringens mening, ge tillräckligt precisa betygssteg för att garantera en ökad betygssättning. Regeringen motiverade sitt ställningstagande bl.a. med att det är förenat med svårigheter att utarbeta tillräckligt definierade och nyanserade betygskriterier för de fem godkända betygsstegen. Ett system med nationellt angivna kriterier för samtliga godkända betygssteg skulle därför inte underlätta bedömningsarbetet. Med nationellt angivna kriterier för A, C och E som avgränsar de mellanliggande betygsstegen, är det rimligt att lärarna, utifrån sin professionella kompetens, kan bedöma elevernas kunskaper. Nationella kriterier för betygsstegen B och D bör därmed inte utarbetas. Av proposition 2008/09:66 framgår att betygsstegen B och D ska användas när eleven uppfyller kriterierna för närmast underliggande steg och till övervägande delen kriterierna för nästa betygssteg. Vid användningen av betygsstegen B och D bör läraren således inte göra en bedömning som grundas på en kvantitativ sammanvägning av elevens kunskaper. Betygen B och D speglar i stället en kunskapsprogression där eleven har påvisbara och centrala kunskaper för närmast högre betyg, dvs. C respektive A, men där de ännu inte uppfyller samtliga kriterier för det högre betyget. Regeringen föreslår att vid betygssättningen i årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan (när betyg sätts) ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. På motsvarande sätt ska vid betygssättningen i årskurs 7 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. I språkval ska vid betygssättningen i årskurs 7 i och i årskurs 8 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 respektive i årskurs 10. Regeringen menar att det vid införandet av tidigare betyg är av stor vikt att införa nationella kunskapskrav. Nationella kunskapskrav är en förutsättning för en likvärdig bedömning och betygssättning av elevernas kunskaper. Regeringen gör bedömningen att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. ska ges i uppdrag att utarbeta dessa kunskapskrav. I den föreliggande propositionen hänvisar regeringen till att redan har beslutat om en ny betygsskala med bl.a. nationella kunskapskrav för de tre godkända betygsstegen A, C och E i årskurs 9 i och motsvarande skolformer (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Regeringen ser ingen anledning att ändra detta utan anser att det även bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkvalet, även i slutet av årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Socialdemokraterna, de gröna anför i motion 20010/11:Ub2 yrkande 4 att det bör finnas nationellt fastställda betygskriterier för samtliga betygssteg. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att vid betygssättningen i årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan (när betyg sätts) ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om betygssättning i specialskolans årskurs 7 och betygssättning i språkval. Frågan om kunskapskraven har, såsom framgått ovan, tidigare behandlats av . beslut innebär att kunskapskrav ska finnas för betygsstegen AE. För betygsstegen A, C och E har utarbetat unika kunskapskrav. Kunskapskraven för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda. Kraven för betyget B innebär att även kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. Arbetet med att fastställa kunskapskraven har kommit så långt att fastställer ämnesplaner för gymnasieskolan vari kunskapskraven ingår, och regeringen avser att fastställa ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena. Kunskapskraven för ska fastställas av . Utskottet anser att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utformningen av kunskapskraven bör också utvärderas av regeringen efter att den nya betygsskalan trätt i kraft. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. Regeringen ska återkomma till med en redovisning av denna utvärdering som grund för ett eventuellt framtida ställningstagande från . Utskottet föreslår därmed att avslår motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skriftliga omdömen och omprövning av betyg. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V) och 6 (S, MP, V).