bet · GY01JuU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Styrelsen konstaterar att , och inte i tillräcklig utsträckning lyft upp samverkansfrågorna till central nivå för att hitta former för strukturerad samverkan. Styrelsen menar att det är viktigt att förutsättningar skapas för en operativ samverkan på regional och lokal nivå. Styrelsen vill också understryka betydelsen av att den nya delgivningslag som bereds följs upp så att det tidigt blir klart huruvida regeländringarna är tillräckliga för att minska problemet med inställda förhandlingar i brottmål. Styrelsen noterar att regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. överväga hur risken för inställda förhandlingar kan minska. I direktiven till utredningen ska frågan om strafföreläggande som inte godkänns inom föreskriven tid gäller som stämning och kallelse till inställelse i domstolen behandlas. Utredaren ska också överväga vad som kan göras för att få tilltalade och andra som delgetts kallelse till en förhandling att i större utsträckning också infinna sig vid denna. Också frågan om huruvida möjligheten att utvidga möjligheterna att kunna avgöra ett brottmål i den tilltalades utevaro ska ses över. Styrelsen konstaterar att de förändringar som kan komma att genomföras i anledning av utredningens kommande förslag sannolikt kommer att dröja . Styrelsen anser att bl.a. i avvaktan på att uppdraget redovisas bör informeras om resultatet av granskning. I propositionen anförs (s. 49) att regeringen överväger vilka åtgärder som kan vara aktuella med anledning av granskning. I motion Ju1 (S) anförs att regeringen måste följa upp rekommendationer och se till att de får genomslag. I motion Ju336 (M) anförs att berörda myndigheter bör få ett tydligare uppdrag att samverka i frågan att finna arbetssätt kring delgivning för att minska antalet inställda huvudförhandlingar. Utskottet har behandlat proposition 2009/10:237 Ny delgivningslag. I propositionen föreslås att den nuvarande delgivningslagen ersätts av ny lag och att det införs en lag om auktorisation av delgivningsföretag. Syftet med förslagen är att ge bättre förutsättningar för en effektiv och säker hantering av delgivningar. Detta åstadkoms genom att regleringen görs mer överskådlig och lättillämpad, att det skapas större möjligheter att använda elektronisk kommunikation och att det läggs ett större ansvar på parterna att bevaka handlingar som domstolar och andra myndigheter skickar i pågående mål och ärenden. Förslagen ingår som ett led i regeringens arbete att minska andelen inställda huvudförhandlingar i brottmål. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. följde utskottet (rskr. 2010/11:30). Utskottet ser allvarligt på de kritiska synpunkter som framför i redogörelsen. Som styrelsen anför kan den höga andelen inställda huvudförhandlingar i brottmål leda till att medborgarnas tilltro till rättsväsendet riskeras om det tar alltför att åtala och döma dem som gjort sig skyldiga till brott. Det är därför av största vikt att ytterligare ansträngningar görs för att komma till rätta med problemet med inställda förhandlingar. pekar på att domstolarna, polismyndigheterna och åklagarkamrarna genom bättre ledning och samverkan samt med ett resultatinriktat och effektivt arbetssätt kan minska antalet inställda huvudförhandlingar. Utskottet, som vill understryka vad styrelsen anför i detta sammanhang, utgår från att regeringen noga följer frågan och vidtar de åtgärder som krävs. har fattat beslut om en ny delgivningslag som kommer att träda i kraft (bet. 2010/11:JuU2, rskr. 2010/11:30). Utskottets bedömning är att den nya lagen kommer att kunna bidra till att minska antalet inställda förhandlingar. Utskottet delar styrelses uppfattning att den nya delgivningslagen bör följas upp, så att det tidigt blir klarlagt huruvida regeländringarna är tillräckliga för att minska problemet med inställda förhandlingar i brottmål. Som utskottet anförde i samband med behandlingen av förslaget till ny delgivningslag utgår utskottet från att regeringen följer vilka effekter som de föreslagna lagändringarna får för rättssäkerheten och effektiviteten i delgivningsförfarandet (bet. 2010/11:JuU2 s. 11). En särskild utredare ska, som pekar på, göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande. Utredaren ska bl.a. överväga hur risken för inställda förhandlingar kan minska och i det sammanhanget se över frågan om möjligheterna att kunna avgöra ett brottmål i den tilltalades utevaro bör utvidgas. Enligt utskottets uppfattning bör detta utredningsarbete inte föregripas. Sammanfattningsvis anser utskottet inte att bör ta något initiativ med anledning av styrelses redogörelse. Motionerna Ju1 och Ju336 avstyrks. Utskottets förslag i korthet lägger styrelses redogörelse till handlingarna och avslår ett motionsyrkande om att regeringen måste följa upp rekommendationer. Jämför reservation 42 (S, MP, V). har granskat polisens och hantering av mängdbrott. Med mängdbrott avses brott där utredningen leds av en polismyndighet. Resultatet av granskningen har redovisats i granskningsrapporten av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare (2010:10). beslutade att överlämna en redogörelse till (redog. 2010/11:RRS4) med anledning av granskningsrapporten. Enligt granskning är handläggningstiderna för mängdbrotten långa och uppklaringen låg. Handläggningstiderna varierar också över landet. Granskningen visar vidare att regeringen och myndigheterna hitintills inte gjort tillräckligt för att lösa problemen i mängdbrottshanteringen. Huvudorsaken till problemen är att ledningen och styrningen inte fungerat. menar att rutiner och arbetssätt inte är tillräckligt väl utvecklade och att problemen framför allt finns inom polisen. Styrelsen framhåller att mängdbrotten ofta drabbar enskilda medborgare; detta gäller t.ex. tillgreppsbrott, misshandel som inte är grov och skadegörelse. Det är därför av största vikt att hanteringen av mängdbrott blir så effektiv som möjligt. Ouppklarade brott och långa handläggningstider riskerar att urholka medborgarnas förtroende för rättsväsendet och för rättssamhället. Styrelsen konstaterar att det inom gällande regelverk går att förbättra hanteringen av mängdbrott. Samordningen inom rättskedjan, men också mellan polismyndigheterna, är viktig för att effektiviteten i hanteringen ska kunna öka. Av granskningen framkommer dock att vissa förändringar för att öka effektiviteten kräver lagändringar för att kunna genomföras. Några sådana förändringar gäller reglerna för förenklat utredningsförfarande, utökat användande av civila utredare och begränsningar i hanteringen inom polisen av anmälningar som uppenbart inte avser brott, t.ex. borttappade föremål. Styrelsen utgår ifrån att dessa förändringar övervägs av regeringen i samband med att andra förändringar i hanteringen av mängdbrott övervägs. Som anförs ovan anser att problemen med mängdbrottshanteringen är störst inom polisen. Styrelsen erinrar om att i en granskning drog slutsatsen att inte hade levt upp till sitt ansvar att styra polismyndigheterna. Den bristande styrningen hade enligt bedömning bidragit till att polismyndigheterna inte ges incitament att prestera bra resultat. Styrelsen beslutade om en framställning med anledning av granskningen (framst. 2005/06:RRS16, bet. 2005/06:JuU40, rskr. 2005/06:186). Styrelsen vill nu på nytt understryka betydelsen av att centrala myndigheter har nödvändiga förutsättningar för styrning och uppföljning, men också att myndigheterna använder sig av dessa möjligheter. Av granskningen framgår t.ex. att det finns ett utredningskoncept för hanteringen av mängdbrott som tagits fram av men att detta inte tillämpas i önskvärd utsträckning. Styrelsen noterar att regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. analysera om åklagaren i ökad utsträckning bör kunna lagföra misstänka personer. Styrelsen konstaterar att de förändringar som kan komma att genomföras med anledning av utredningens kommande förslag sannolikt kommer att dröja . Styrelsen anser att bl.a. i avvaktan på att uppdraget redovisas bör informeras om resultatet av granskning. Regeringen anför (s. 24) att rättsväsendets insatser för att bekämpa mängdbrott märkbart måste effektiviseras och vidareutvecklas och det från ett tydligt rättskedjeperspektiv. Den totala handläggningstiden för mängdbrottsärenden är fortfarande i alltför många fall oacceptabelt lång, och andelen brott som upp är för låg. Återkopplingen till brottsoffret om vad som sker med utredningen och informationen om varför åtgärder vidtas eller inte behöver också förbättras. , och har på regeringens uppdrag lagt fram en rad olika åtgärder i syfte att öka effektiviteten och förbättra samverkan i hanteringen av mängdbrott. Regeringen utgår ifrån att det i verksamheterna nu vidtas lämpliga åtgärder för de syftena. Dessutom avser regeringen att noggrant följa utvecklingen på området och vidta de åtgärder som kan behövas. Regeringen anför vidare att och polisen har ett gemensamt ansvar för att på såväl central som lokal nivå uppnå en så effektiv och rättssäker fördelning av ansvaret för förundersökningsledningen som möjligt. I detta ligger att polisen i ännu större utsträckning bör vara förundersökningsledare när det finns förutsättningar för det. har återkommande riktat kritik främst mot polisen men även i viss utsträckning mot åklagarna för kvalitetsbrister i den brottsutredande verksamheten. Regeringen pekar på att granskning visar på brister, vilket även framkommer av polisens och interna tillsynsverksamhet. För att svara mot de höga kvalitetskrav som gäller för brottsutredningsverksamheten och för att åstadkomma en så ändamålsenlig ansvarsfördelning som möjligt behöver myndigheterna prioritera genomförandet av olika utvecklingsinsatser, bl.a. att det inom polisen säkerställs att det finns tillräcklig kompetens för förundersökningsledning. I propositionen anförs vidare (s. 49) att regeringen överväger vilka åtgärder som kan vara aktuella med anledning av granskning. I motion Ju2 (S) anförs att regeringen måste följa upp rekommendationer och se till att de får genomslag. , och överlämnade en gemensam redovisning av ett uppdrag Ökad effektivitet och förbättrad samverkan vid handläggning av mängdbrott till regeringen. Redovisningen innehåller en rad förslag på åtgärder för att korta handläggningstiden för ett mängdbrottsärende och för att långsiktigt säkerställa samverkansrutiner som skapar förutsättningar för uppföljning och utvärdering av den samlade mängdbrottshanteringen. I rapporten anges bl.a. att och har tagit fram och enats om en gemensam strategisk inriktning för mängdbrottsbekämpningen, vilket markerar vikten av att polis och åklagare samverkar och strävar mot samma mål, nämligen en rättssäker, effektiv och enhetlig mängdbrottshantering med hög kvalitet. En gemensam modell för hur mängdbrott kan hanteras från anmälan till dom har tagits fram. För att uppnå en effektiv ärendesamordning när en och samma person utreds för flera olika brott framhålls i rapporten vikten av tidig samordning hos polisen. och har därför beslutat att ta fram gemensamma och rikstäckande föreskrifter om ärendesamordning för polis och åklagare. Utskottet behandlade styrelses framställning till om styrning av polismyndigheterna (framst. 2005/06:RRS16, bet. 2005/06:JuU40). Utskottet föreslog att skulle avslå framställningen. Utskottet anförde som skäl för att avslå framställningen i huvudsak att det redan inletts ett arbete inom och för att förbättra styrningen av polisen. följde utskottet (rskr. 2005/06:186). Utskottet ser allvarligt på de kritiska synpunkter som framför i redogörelsen. Som styrelsen framhåller drabbar mängdbrotten ofta enskilda medborgare. Ouppklarade brott och långa handläggningstider riskerar att urholka medborgarnas förtroende för rättsväsendet och för rättssamhället. Som framgår ovan har , och på regeringens uppdrag lagt fram en rad bedömningar, åtgärder och förslag med syftet att öka effektiviteten och förbättra samverkan i hanteringen av mängdbrott. Utskottet utgår i likhet med regeringen från att det i verksamheterna nu vidtas lämpliga åtgärder för att uppnå de angivna syftena. Utskottet ser också positivt på att regeringen avser att noggrant följa utvecklingen på området och vidta de åtgärder som kan behövas. En särskild utredare ska, som framhåller, göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande, varvid bl.a. möjligheten för åklagaren att i ökad utsträckning kunna lagföra misstänkta personer ska analyseras. Enligt utskottets uppfattning bör detta utredningsarbete inte föregripas. Sammanfattningsvis anser utskottet inte att bör ta något initiativ med anledning av styrelses redogörelse. Motion Ju2 avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (M, FP, C, KD) av (C), (M), (M), (M), (FP), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar för anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt reservanternas förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 4 punkt 2, bifaller delvis motion 2010/11:Ju375 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2010/11:Ju388. I likhet med regeringen vill vi framhålla att ett starkt och väl fungerande rättsväsende utgör kärnan i en fungerande demokrati och är en förutsättning för att samhällets åtgärder mot brottsligheten ska bli framgångsrika. Brottslighet beskär människans frihet och orsakar stora skador, lidande och otrygghet. Rättsväsendet och det övriga samhället ska med kraft kunna bekämpa all brottslighet och ge gott stöd till dem som drabbas av brott. ska fortsätta att utvecklas till ett allt tryggare land att leva i. Vi vill också betona vikten av att rättsväsendets resurser utnyttjas ändamålsenligt. präglad av resursförstärkningar behöver organisation, arbetsmetoder och rutiner ses över, och i vissa fall utvecklas och anpassas efter nya förutsättningar. Resultaten av de översyner av effektivitet, styrning och organisation som har genomförts inom rättsväsendets olika delar behöver tas till vara. Som regeringen anför är målet att det 2010 ska finnas 20 000 poliser nu uppnått. Satsningen på ett ökat antal poliser har förbättrat polisens förutsättningar att vara närvarande och synlig i hela landet samt att förhindra och utreda fler brott. måste polisen förvalta de stora resurstillskotten väl och fortsätta att utveckla och effektivisera verksamheten. Den ökning av anslaget till polisorganisationen om som föreslås är enligt vår uppfattning väl avvägd. När det härefter gäller anslaget till Kriminalvården vill vi i likhet med regeringen peka på att detta anslag har tillförts exceptionellt stora tillskott, bl.a. för att Kriminalvården ska kunna ha en kapacitet som är tillräcklig för att möta de satsningar i övrigt som regeringen gjort på rättsväsendets myndigheter. Den höjning av anslaget som föreslås i propositionen, , anser vi vara väl avvägd. Inte heller när det gäller de övriga förslag till medelstilldelning som lämnas i propositionen har vi något att invända. Sammanfattningsvis tillstyrker vi regeringens förslag till fördelning på anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, se bilaga 4. Prioritering av arbetet mot sexualbrott mot barn som begåtts utomlands, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju252 yrkande 2, 2010/11:Ju320 yrkande 1, 2010/11:Ju353 yrkande 1 och 2010/11:Ju410 yrkandena 1 och 4 samt bifaller delvis motionerna 2010/11:Ju352 yrkande 1 och 2010/11:Ju416 yrkande 1. Barnsexturismen är ett omfattande problem i världen men har i inte prioriterats högt av riksdag och regering. Det är i praktiken riskfritt och straffritt att resa utomlands och begå sexuella övergrepp mot barn. Åtalsfrekvensen för sexualbrott som begåtts mot barn utomlands är låg. Enligt en undersökning som Synovate/genomförde 2007 på uppdrag av Ecpat hade var tionde svensk kommit i kontakt med barnsexturism. Endast ett fåtal hade dock berättat om sina misstankar för polisen eller ambassaden, troligen för att man tror att en anmälan inte leder till några åtgärder. har kritiserat för att för lite görs mot barnsexturism (concluding observations CRC/C/SWE/CO/4). Den kritiken måste tas på allvar. Sexualbrott som begås mot barn utomlands bör få ökad prioritet inom hela rättsväsendet. Ett steg i rätt riktning är att har fått tillfälliga medel till ett utökat antal tjänster för att förstärka arbetet mot barnsexturism. Det finns dock fortfarande ytterst få fällande domar i . Förstärkningen av bygger på en tillfällig finansiering, och resurserna tar slut . Förstärkningen har dock visat sig vara verkningsfull och effektiv. Den tillfälliga barnsexturismgruppen hos bör därför bli permanent. Prioritering av arbetet mot människohandel, punkt 5 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju266 och 2010/11:Ju386 yrkande 3. kriminaliserades människohandel för sexuella ändamål som ett nytt brott i , och utvidgades straffbarheten till att även omfatta människohandel som sker inom landets gränser. Sambandet mellan handel med kvinnor för sexuellt utnyttjande och prostitution är tydligt. Handeln med människor omfattar emellertid också annat än sexhandel. Ett exempel som vi har kunnat ta del av är de bärplockare som kommer till . De inackorderas under mycket dåliga förhållanden och får inte den förtjänst som de har utlovats eftersom det råder brist på bär. Det behövs ett gränsöverskridande samarbete för att bekämpa handeln med människor. Människohandeln måste även bekämpas genom att samarbetet mellan myndigheter och organisationer i förbättras för att komma åt de kriminella nätverk som livnär sig på att utnyttja andra människor. Vi får aldrig ge upp kampen mot människohandeln. Brottsbekämpningen på detta område bör effektiviseras. Prioritering av arbetet mot våldtäktsbrott, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju390 och bifaller delvis motion 2010/11:Ju238 yrkande 2. Antalet anmälda våldtäkter fortsätter att vara högt, inte minst vad gäller våldtäkter som begåtts utomhus. Statistiken för hur effektiv uppklaringen av dessa brott är och hur många av våldtäkterna som leder till fällande domar är dyster. Den s.k. personuppklaringen för våldtäkter är låg, särskilt när det gäller våldtäkter utomhus. Vi anser inte att detta är acceptabelt. Samhället måste bli bättre på att utreda dessa brott, och det är därför viktigt att det snabbt utreds hur personuppklaringen kan höjas. Prioritering av arbetet mot hatbrott, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju400 yrkande 6 och avslår motionerna 2010/11:Ju242 och 2010/11:Ju270 yrkande 4. regleringsbrev tog regeringen bort hatbrott som ett särskilt prioriterat område för och . Det året anmäldes 5 900 hatbrott, vilket var en ökning med 2 350 anmälningar jämfört med föregående år (2009:10). Ökningen beror till stor del på den utvidgade definitionen av hatbrott. En femtedel av hatbrotten hade homofobiska motiv. ökade antalet anmälda hatbrott drastiskt, något som delvis förklaras av en faktisk ökning av hatbrotten med homofobiska motiv. Hatbrotten innebär en särskild otrygghet i de utsatta grupperna och drabbar således indirekt många fler än de direkta brottsoffren. regleringsbrev bör prioriteringen vara återinförd. Samarbeten mellan polis och det civila samhället för att förebygga hatbrott, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju412 yrkande 3. Straffskärpningsbestämmelsen som ska tillämpas vid bl.a. hatbrott har funnits . Trots detta finns väldigt lite brottsförebyggande arbete. Det är viktigt att man på samma sätt som med andra typer av brott utvecklar metoder för att förebygga hatbrott. Detta kan göras på olika sätt. En form är att initiera samarbeten mellan polisen och det civila samhället. Prioritering av arbetet mot brott som begåtts av djurrättsaktivister, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju214 yrkandena 2 och 3, 2010/11:Ju291 och 2010/11:Ju324 yrkandena 2 och 3. har ett relativt stort antal attacker mot fullt laglig näringsverksamhet genomförts av s.k. djurrättsaktivister. Det är främst pälsdjursfarmningen som drabbats av våld, både mot anläggningar och mot enskilda personer. Även företag inom fjäderfä och äggproduktion samt djurfodertillverkning har drabbats . Det har också förekommit att djurrättsaktivister agerat mot institutioner och företag som genomför djurförsök. Sådana försök genomförs först efter en noggrann kontroll från samhället via djurförsöksetiska nämnder som godkänner försöken. Rättsväsendet håller på att förlora kampen mot de militanta djurrättsaktivisternas organiserade kriminalitet. Denna typ av brottslighet är generellt inte prioriterad i polisens arbete, och någon samlad nationell överblick existerar inte. Polisens arbete mot djurrättsaktivisternas attentat måste intensifieras. Samhället måste ta ett större ansvar och skydda de näringar och näringsidkare som hotas. Rättsväsendet måste vidare vara berett att skydda forskningen och ingripa när aktivisterna ger sig på forskare eller på annat sätt hindrar institutioner och företag som genomför djurförsök. Prioritering av arbetet mot organiserad brottslighet, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju313 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:Ju391. Den organiserade brottsligheten får inte tillåtas att få fäste i vårt samhälle. Den leder till odemokratiska parallella maktstrukturer som minskar medborgarnas förtroende för samhället. Vi ser att organiserad brottslighet etablerar sig här också. Samhället måste slå tillbaka hårt och resolut. Kampen mot den organiserade brottsligheten måste ha högsta prioritet. Polisen måste få tillräckligt med medel så att inte poliser tvingas ta över civilanställdas arbetsuppgifter. Prioritering av arbetet mot ungdomsbrottslighet m.m., punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: