bet · GY01NU2 · 2010-12-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skapa fler arbetstillfällen i . 2010/11:N383 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Testplats . 2010/11:N397 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i jobb i . 2010/11:N398 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett nytt etableringsstöd för nya biogaspumpar i landsbygdskommuner. 2010/11:N403 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar avseende koncessionsavgifter och koncessionskraft. 2010/11:N404 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för ett livskraftigt näringsliv i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som tillväxtregion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fordonsindustrin i som en motor för tillväxten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småföretagen i . 2010/11:N410 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att stärka framtida tillväxt och utveckling. 2010/11:N428 av Shadiye Heydari m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser till stöd för regionala utvecklingscentrum och Produktion i Väst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla de regionala tillväxtprogrammen. 2010/11:N429 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionalutveckling i hela landet. 2010/11:N431 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och införa ett system för återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till regioner där produktionen sker. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag under utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anslag (ramanslag) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Anslag (ramanslag) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa geografiska områden 2010/11:N241 (M) Motionärerna pekar på olika förtjänster och lyfter bl.a. fram den forskning som bedrivs av och . Produktions- och forskningsföretagens behov av kvalificerade medarbetare, samt service i form av bostäder, skolor, sjukvård och annan infrastruktur, måste kunna tillgodoses i området. Motioner med samma inriktning avstyrktes av näringsutskottet och i samband med budgetberedningen (bet. 2008/09:NU16 respektive 2009/10:NU2). I det förstnämnda betänkandet fanns en utförlig beskrivning av relevanta satsningar på fordons- och medicinteknikområdena. 2010/11:N214 (S) Regeringens samordnare för har inventerat vilka insatser som behövs för att näringslivet ska ta fart. Motionärerna efterfrågar åtgärder för att näringslivet i regionen ska ta konkurrensfördelar, inte minst mot exportmarknaden. 2010/11:N363 (S) län har minst andel statligt sysselsatta, och den omfattande omstruktureringen av flera statliga myndigheter har lett till en fortsatt dramatisk minskning av statlig närvaro i länet. Motionärerna hänvisar även till ett regeringsbeslut från förra mandatperioden och vill att ska uttala att regeringsbeslutet om att i första hand pröva lokalisering av statlig verksamhet till län ska gälla. Nära nog likalydande motioner har avstyrkts av näringsutskottet i samband med budgetberedningen och (bet. 2008/09:NU2 respektive 2009/10:NU2). besvarade dåvarande statsrådet en fråga (fr. 2009/10:88) från (S) om lokalisering av statlig verksamhet till län. hänvisade till de principer för lokalisering av statlig verksamhet som har redovisats tidigare i detta betänkande. 2010/11:N312 (S) (yrk. Om ska växa och utvecklas behöver det regionala näringslivets struktur förändras så att man klarar att möta globaliseringens utmaningar och möjligheter. redovisade regeringen de regionala samordnarnas hittillsvarande arbete. Där framgick bl.a. att regeringens insatser i form av propositionen Åtgärder för jobb och omställning , den ekonomiska vårpropositionen samt budgetpropositionen har medfört att mer än hälften av förslagen, enligt regeringen, kan anses vara helt genomförda. Det fanns även förslag som inte längre ansågs vara aktuella och som regeringen av olika anledningar har valt att inte gå vidare med. 2010/11:MJ265 (M) (yrk. Motionärerna pekar bl.a. på vikten av en socialt hållbar utveckling på landsbygden för att göra det möjligt att kunna bo kvar på den skånska landsbygden. Samma yrkande avstyrktes av utskottet (bet. 2009/10:NU2). 2010/11:N374 (S) (yrk. 1 och 2) I motionen beskrivs förutsättningarna för en hållbar utveckling i och vikten av investeringar i strategiskt viktiga områden som bostäder, energi och miljö, hälso- och sjukvård och kommunikationer. Av vitalt intresse i sammanhanget är att betrakta sambanden mellan offentlig och privat sektor som styrkebälten. satsar Europeiska regionala utvecklingsfonden på regional konkurrenskraft och ökad sysselsättning i . Det regionala strukturfondsprogrammet omfattar och . 2010/11:N375 (S) I motionen beskrivs förutsättningarna för satsningar på hållbar utveckling i . Miljö- och energiteknik lyfts fram. Motionärerna anser att det är angeläget att man kan skapa ett nationellt centrum inom regionen för att utveckla alternativa förnybara bränslen och annan miljövänlig teknik. 2010/11:N404 (S) I motionen begärs ett antal tillkännagivanden med inriktning på . De handlar bl.a. om förutsättningarna för ett livskraftigt näringsliv, om som tillväxtregion, om fordonsindustrin i som en motor för tillväxten och om småföretagen i . 2010/11:N410 (S) Fordonsindustrins betydelse för lyfts fram i motionen liksom behovet av åtgärder för att stärka näringsliv och arbetsmarknad i regionen. Motionärerna pekar bl.a. på att de s.k. branschprogrammen behöver återuppstå. 2010/11:N428 (S) (yrk. 1 och 4) I är investeringsbehoven betydande. Att underlätta framtida investeringar är en ofrånkomlig del av näringslivets utveckling över huvud taget, och samverkan kring vitala utvecklingsfrågor tillhör också framtida uppdrag. 2010/11:N289 (FP) (yrk. 2 och 3) har få statliga arbetsplatser i förhållande till sin storlek. Statliga myndigheter bör omlokaliseras från till , och nya verk bör också lokaliseras till . Motsvarande yrkanden avstyrktes av utskottet i samband med budgetberedningen såväl som (bet. 2008/09:NU2 respektive 2009/10:NU2). 2010/11:N333 (FP) (yrk. 1 och 3) För att ge och verktyg för hållbar tillväxt och utveckling, samt att på bästa sätt tillvarata den potential som finns, krävs politiska beslut om företagande samt satsningar på infrastruktur och samhällsservice. Motionärerna anser också att skulle kunna utvecklas bättre genom att och klassas som skogslän. I samband med behandlingen av budgetpropositionen tog näringsutskottet ställning till ett motionsyrkande om att skulle kunna få bättre utveckling genom att klassas som s.k. skogslän. Utskottet konstaterade att begreppet skogslän saknar juridisk betydelse inom den regionala tillväxtpolitiken och avstyrkte yrkandet (betänkande 2008/09:NU2). Motsvarande ställningstagande fanns också i betänkande 2007/08:NU2. Samma yrkande behandlades även i förra årets budgetbetänkande (bet. 2009/10:NU2). 2010/11:N278 (S) I motionen beskrivs olika regionalt inriktade insatser som ska bidra till en hållbar utveckling i . Satsningar på förnybar energi lyfts särskilt fram. 2010/11:N201 (C) I Fjällpaket samverkar de direkt berörda kommunerna, , och för att diskutera, lägga fast och genomföra insatser. Denna typ av upplägg borde vara av direkt intresse för andra nationella myndigheter som Arbetsförmedling och skolmyndigheter. 2010/11:N376 (S) I motionen beskrivs problemen på arbetsmarknaden i . Insatser för att stödja länet inom en rad olika områden efterfrågas. 2010/11:N397 (S) I finns goda förutsättningar för utveckling och tillväxt. Bland annat måste stödet till innovatörer ses över och förbättras som innovatörerna måste få ett större inflytande över utvecklingsprocessen. Regeringens förslag i tilläggsbudget om en särskild satsning på innovationsfrämjande åtgärder i inland har redovisats på annan plats i detta betänkande. 2010/11:N382 (S) Det finns goda förutsättningar för utveckling och tillväxt. Det behövs aktiva åtgärder från regeringens sida för att sätta stopp för den negativa utvecklingen och för att skapa nya arbetstillfällen. Regeringens förslag i tilläggsbudget om en särskild satsning på innovationsfrämjande åtgärder i inland har redovisats på annan plats i detta betänkande. 2010/11:N383 (S) (yrk. Motionärerna vill att robotfälten i ges ett tydligt uppdrag och resurser för att samordna och marknadsföra Testplats internationellt. Ett i stort sett likalydande yrkande (mot. 2008/09:N404 och 2009/10:N428) avstyrktes av utskottet och (bet. 2008/09:NU2 respektive 2009/10:NU2). I underlaget till budgetpropositionen föreslog Försvarsmakten utveckling av internationell militär test-, utbildnings- och övningsverksamhet i (ITÖ). En tyngdpunkt kommer att vara övning med mark- och flygförband i . De stora, glest befolkade områdena i är attraktiva för militär övningsverksamhet, särskilt när det gäller övning och utbildning i subarktiskt klimat med snö, mörker och kyla. Regeringen ställde sig positiv till ITÖ. röstade vi ned regeringen i en fråga som hade att göra med hur mycket pengar man skulle använda till den statliga förvaltningen, inte minst borta på departementen. Det är så att vi har fått fler ministrar i regeringen. Vi har bland annat fått en IT- och regionminister.Jag har haft förmånen att arbeta med de här frågorna och är inne på femte året . De fyra föregående åren visade sig inte den tidigare ministern i kammaren. Man skulle kunna tro att det berodde på att hon hade ett antal arbetsområden som gjorde att hon inte hann med, men hon lyckades vara borta varje gång.I dag har den nya ministern, , möjlighet att vara med i den här diskussionen. Hon har i andra sammanhang uttryckt hur viktigt det här området är, men hon dyker inte upp.Statsministern och utrikesministern har påpekat att det beslut vi fattade kommer att få stora konsekvenser. Jag kommer härmed att ge dem ett besparingsförslag. Börja med att ta bort den här ministern och de personer som arbetar runt henne. Är det så att hon inte tänker engagera sig i de här frågorna lär inte den delen av departementet behövas.Jag tycker att det var en väldigt dålig start, tyvärr. Det kan väl ni som arbetar ihop med henna tala om för henne. Vi vill gärna se henne här i kammaren så att vi kan föra en vettig diskussion om de här frågorna, som vi alla tycker är viktiga.Herr talman! Vi socialdemokrater vill göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga där konsekvenserna för den regionala utvecklingen blir en ständigt närvarande aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. Detta förutsätter i sin tur en väl fungerande samordning mellan olika politikområden och mellan olika politiska nivåer, inte minst ministrar. Den nationella nivån måste aktivt samverka med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter.Herr talman! Vi socialdemokrater accepterar inte att regionalpolitiken reduceras till en politik utan ambitioner. Vi vill ha en kraftfull regionalpolitik som antar utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. En landsända ska inte ses isolerad från en annan.Företag, naturresurser och arbetskraft återfinns i alla delar av landet och de är sinsemellan sammanlänkade i ett komplext system av produktion och transporter som knyter samman. För oss socialdemokrater är det därför oerhört angeläget att solidariteten mellan regioner finns kvar. Vår solidariskt uppbyggda välfärd, där det kommunala skatteutjämningssystemet spelar en viktig roll, bidrar ytterligare till att stärka de ekonomiska banden mellan olika delar av landet. En fortsatt kommunalekonomisk utjämning är därför ett nödvändigt verktyg för att vi ska kunna fortsätta att garantera en likvärdig kvalitet i välfärdstjänsterna oavsett var i landet man bor.Herr talman! Det starka ömsesidiga beroendet mellan olika landsändar innebär att regionalpolitiken måste söka lösningar på såväl de snabbväxande storstädernas problem som de svåra välfärdsutmaningar som väntar många mindre regioner som tampas med kraftigt minskande befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur.Herr talman! En annan grundläggande slutsats är att varannan svensk faktiskt återfinns varken i storstad eller i genuin gles- eller landsbygd. Nej, herr talman, halva befolkningen lever i det som alltför länge har varit regionalpolitikens blinda fläck, de medelstora regionerna. Här återfinns sannolikt framtida tillväxtregioner och regioner som, utan en kraftfull politik, kan få problem att hantera ett snabbt tilltagande internationellt konkurrenstryck.Herr talman! Under den gångna mandatperioden har vi socialdemokrater arbetat fram en regionalpolitik som vilar på en analys av vad som driver regional utveckling och hur den globaliserade ekonomin kan komma att rita om den tillväxtpolitiska kartan. Vår övergripande regionalpolitiska målsättning ligger dock fast: Socialdemokraternas utgångspunkt är att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar och att de statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar utveckling i hela landet, med väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet.Herr talman! Jag ska därför ta upp ett antal exempel på nödvändigheter.För att ha den här goda servicenivån måste vi lyckas med att se till att vi får en satsning på utbildning och forskning i hela landet. Vi behöver bra infrastruktur som gör det möjligt att arbetspendla och skapa större och mer slagkraftiga arbetsmarknadsregioner. Vi måste få en större utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen. Vi måste värna om de grundläggande samhällsfunktionerna så att tillgängligheten finns, oavsett var man bor i landet. Det är nödvändigt att solidariteten mellan regioner finns kvar.Bostadsmarknaden är av avgörande betydelse för regionernas utveckling. Nästan alla nya jobb växer fram i små och medelstora företag. Därför är insatser för att tillvarata de mindre företagens förmåga att anställa och växa ett prioriterat område.Herr talman! Som ni märker finns det mycket att göra, och ett stort ansvar vilar därför på oss som är med och tar beslut i denna kammare. Socialdemokraterna vill därför att regionalpolitiken ska få ett större utrymme och en större betydelse i den politiska debatten. Jag vill därför yrka bifall till de socialdemokratiska förslagen och reservationerna. Jag vill börja med att säga till representanter för regeringspartierna att jag visserligen gärna hade sett att ministern hade varit här men att jag inte önskar att ni från min sida framför någon hälsning att antingen kommer hon hit eller också kan hon lämna sin post. Jag tror att hon är en fullt vuxen och kapabel människa att själv avgöra var hon gör bäst nytta.I valet hade stora framgångar i hela landet, inte minst på landsbygden. Vi fick då mandat i många kommuner där vi tidigare inte har varit representerade och vi stärkte vår representation kraftigt på andra håll.Ökningen var faktiskt procentuellt sett högre i mindre kommuner än i storstadskommunerna. Vi gjorde vårt bästa val någonsin i varenda kommun i hela landet med undantag för att vi inte nådde i den här gången. är och förblir ett parti för både stad och landsbygd. Alla är vi beroende av att stat och kommuner klarar av att ta sin del av ansvaret för att skapa en ekologiskt hållbar framtid. Ett misslyckande på miljöområdet påverkar oss alla, och vi har ett gemensamt ansvar. Det är inte heller så att insatser för storstäderna gör det svårare för en levande landsbygd, och insatser för landsbygden står inte emot starka och livskraftiga storstäder. Det finns tvärtom en positiv symbios mellan stad och landsbygd som är uppenbar och där vi är beroende av varandra för att klara oss. Alldeles särskilt är vi som bor i städerna naturligtvis beroende av landsbygden. Brukandet av resurser som skog, vattenkraft, jordbruksmark och mineraler är grundläggande för att ska vara det land som vi är . Förutsättningarna för att leva och arbeta på landsbygden liksom i alla delar av förändras . Det blir både enklare och svårare. Ser vi på landsbygden har möjligheterna att transportera sig förbättrats avsevärt , med undantag för järnvägstrafiken som skulle behöva betydligt större insatser. Men detta leder till större arbetsmarknadsregioner och större frihet att bosätta sig var man vill och ändå kunna ta sig till jobbet. Utbyggnaden av regionala högskolor ger en möjlighet till högre utbildning för fler, även för dem som inte vill flytta långt. Informationstekniken gör det möjligt att distansarbeta, att kunna delta i globala sammanhang på lokal nivå, att distansstudera, att driva företag via nätet och att hålla kontakt med människor långt borta. I vissa delar av landet används IT för att ge mervärde i vården genom att viss service kan ges på distans och minska behovet av resor. finns en del problem. Tillgängligheten till service, myndigheters kontor, banker, bensinmackar och närbutiker minskar, delvis som en följd av att utvecklingen har gjort många saker enklare. Att resandet är lättare gör att fler väljer att handla på stormarknaden eller tanka på en större mack inne i stan. IT gör att fler väljer att använda banken i datorn eller i mobiltelefonen. Regionalpolitiken syftar till att skapa tillväxt, konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning i hela landet. Det mesta av detta sker naturligtvis helt utan statens inblandning genom människors arbete runt om i landet, genom företag, stora och små, genom kommuner, byalag, föreningsliv, organisationer och enskilda människor som gör en insats i just sin del av landet. Trots detta avsätter staten 3 ½ miljard av skattebetalarnas pengar för att satsa på regional tillväxt. En av de största posterna här är som ligger på 1 ½ miljard.Det finns två perspektiv som är lite av skiljelinjer i diskussionen om regionalpolitiken - ett uppifrånperspektiv med ett stort mått av statlig och överstatlig styrning och ett underifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i lokal demokrati och att värna regionala styrkor och olikheter. Dagens regionalpolitik, eller politik för regional tillväxt, är till största delen ett exempel på ett uppifrånperspektiv. Bara namnet tyder på att statens övergripande önskan är att regionerna runt om i landet i första hand ska bidra till den nationella tillväxten. Det kan låta logiskt. Man skulle också kunna resonera utifrån termer av trivsel för dem som bor i hela landet, god service, tillvaratagande av individuell skaparkraft och möjligheterna för hela att bidra till målet om ekologisk hållbarhet. Men det tydligaste exemplet på att budgeten styrs av ett uppifrånperspektiv är just att den största delen av pengarna, 1 ½ miljard, är pengar som är kopplade till . Det är fortfarande oklart vilken effekt dessa satsningar har för att bidra till en långsiktig regional utveckling, eller snarare har de flesta utredningar svårt att påvisa någon sådan långsiktig effekt. Medan projekten pågår skapar de naturligtvis sysselsättning. Men hur det är därefter är mycket oklart. Hur många andra delar av statens budget skulle vi acceptera att lägga 1 ½ miljard på med sådana utvärderingar?Eftersom varje satsad krona från EU dessutom kräver medfinansiering innebär det att stora summor ytterligare från bland annat kommunerna används för att få tillgång till strukturfondsmedlen. Det är lite förrädiskt eftersom varje inblandad aktör känner att det är någon annan som betalar. Staten känner att det är EU som betalar, kommunerna känner att det är staten som betalar, och företagen eller människorna som deltar i projekten ser att pengarna finns där att söka. Men sammantaget innebär det att ungefär 3 miljarder spenderas, och det är någon som betalar. Just nu sker det en översyn inom EU av dessa strukturfonder. De är beslutade . Det är svårt att förändra under innevarande period. Men ska man ha en öppen process som ska leda till en reformering. Jag hoppas att den väljer en tydlig linje inför denna reformering och om vad som ska hända därefter. För det första bör EU:s satsningar via strukturfonderna minska kraftigt till förmån för mer av ett underifrånperspektiv. Det är inte ett lämpligt sätt att spendera skattepengar på att beslutsfattare sitter i och räknar ut hur mycket pengar de olika länderna ska spendera på regional utveckling och med vilken inriktning det ska ske. Det är en tredjedel av EU:s budget. Var finns behovsanalysen? Vem är det som har bett om pengarna från första början? Vilka av dem som försöker bedriva företagsverksamhet, söker sysselsättning eller vill stärka konkurrenskraften i landets olika regioner hade valt just EU:s sätt att spendera dessa drygt 3 miljarder ? Vad vet EU om behoven i regioner som vi inte vet?För det andra bör de pengar som spenderas, som blir kvar, gå till smarta och långsiktiga investeringar som kan bidra till att uppnå EU:s miljömål, sådana investeringar som är av intresse för EU, snarare än för de enskilda medlemsstaterna, och därför lämpar sig för att beslutas om på just EU-nivå. Inte en skattekrona ska gå till att öka beroendet av eller förlänga eran av fossila bränslen. För det tredje måste dessa beslutsprocesser liksom genomförandet av stödprojekt ske med stor öppenhet. Det ska vara möjligt att granska vad dessa pengar går till och analysera hur effektivt de används. Det minskar risken för korruption och ineffektivitet. Jag vill se en tydlig regeringslinje när det gäller hur ska användas efter 2014. I övrigt är det uppenbart att skillnaden mellan oppositionen och regeringen när det gäller budgeten för regional tillväxt är ganska liten. De viktigaste delarna av den politik som bidrar till att utveckla regionerna i hela bedrivs inom andra politikområden och ligger under andra budgetposter. På transportområdet återfinns till exempel den kraftigt ökade satsningen på järnvägarna, tågen och godstrafiken som vi rödgröna vill göra i hela landet. För norra del finns satsningen på Norrbotniabanan som ensamt antagligen skulle vara den mest effektiva utvecklingssatsningen på den regionen som vi över huvud taget kan göra. Småföretagarpolitiken är mycket viktig för att skapa möjligheter för entreprenörer i hela landet att kunna förverkliga sina idéer. Utbildningspolitiken kan, förutom att erbjuda utbildningsmöjligheter, bidra till att den verksamhet som bedrivs vid de regionala högskolorna kan utvecklas i samarbete med näringslivet och med det omgivande samhället till nytta för många. I detta betänkande som rör regionalpolitiken finns det tre konkreta saker som föreslår som skulle göra en liten skillnad, men ändå en skillnad, för de boende på landsbygden. Vi anser att det är rimligt att de regioner där vattenkraft och storskalig vindkraft finns eller byggs framöver också ska få en större del tillbaka av de statliga intäkter som kommer från den verksamheten. Vi vill se ett tillfälligt stöd för att få fler biogaspumpar i landet. Här är majoritetens svar att det inte behövs för att det finns så lite biogas.