bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — Där heter säkerhetstjänsten fortfarande KGB.Det är en mycket stor skillnad mellan grannländer som har en liknande historia i , men det viktigaste är att där det går att stödja demokratirörelser och investera i dessa på olika sätt ökar möjligheterna kraftigt att också bidra till en positiv utveckling framöver.Det är därför som det är så oerhört viktigt att bidrar med ett mycket aktivt demokratistöd också till exempel till slutna, totalitära om vi inte vill att ett fritt ska uppleva stora, starka spänningar i förhållande till en väldigt radikal och ekonomiskt stark exilkubansk community i med stor kapacitet. Vi vet att det krävs en stark demokratirörelse på , som har levt där under de vedermödor som har påtvingat befolkningen, för att ska kunna utvecklas demokratiskt. Det är oerhört viktigt att vi värnar demokratistödet.Folkpartiet välkomnar de satsningar på ett stärkt demokratistöd, ett stärkt yttrandefrihetsbistånd och så vidare som finns i denna budget. Vi avser också att framöver, precis som tidigare, argumentera för att detta stöd bör öka ytterligare. Demokratibiståndet är också viktigt av ett annat skäl. Vi lägger mycket stor möda nu på att nå upp till millenniemålen och argumentera för detta, men det finns inga demokratimål i millenniemålen. Det kunde världen givetvis inte enas om eftersom en stor andel av FN:s medlemsstater inte vill ha några demokratimål eller MR-råd. Där finns inget millenniemål om att alla länder i världen ska vara demokratier 2015, att alla invånare i världen ska känna till sina rättigheter eller att alla människor i världen ska ha rätt att välja sina politiker i fria val. Det finns inga sådana mål i millenniemålen. Därför är det viktigt att vi kompletterar de viktiga målen för att minska fattigdomen med tydliga demokratiinsatser och ett starkt demokratistöd.Fru talman! Jag ska inte dra över min tid mycket mer än så, men jag skulle vilja peka på en punkt till som är viktig för Alliansen, nämligen att fler länder måste ta ansvar och att biståndsvolymerna i världen måste öka totalt sett.För 2010 räknar man med , officiellt utvecklingsbistånd, på . Det är lite mindre än man hade prognostiserat, delvis beroende på finanskrisen, men det är en dryg tredjedel . Det är förstås bra men otillräckligt. Det finns länder som inte når upp till de förpliktelser de tidigare förbundit sig till. På samma sätt som vi behöver ett samarbete i kring migrationsfrågorna - att vi gemensamt tar ansvar för dem - behöver vi självklart ett samarbete också på biståndsområdet. Därför är det glädjande att utrikesutskottet i betänkandet tydligt slår fast att det är en ambition från sida att kraftfullt argumentera och engagera sig i olika forum - internationellt, i EU och så vidare - för att fler länder ska höja sina bistånd. Därigenom kan vi minska nöden i världen och bidra till att bygga upp demokrati och mänskliga rättigheter.Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna och motionerna. Enligt uppfattning har en viktig uppgift i att bedriva en grön, frihetlig och solidarisk utrikes- och säkerhetspolitik. Människors lika rätt och värde gäller oavsett var man lever. Vi har ett ansvar och måste visa respekt för varandra över alla gränser. Vi behöver ha insikt om att det är ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse att världens fattigaste länder och världens fattigaste människor får stöd för sin utveckling, insikt om att det är ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse att vi bidrar till att bygga en hållbar värld, hållbar socialt och ekologiskt.Sverige har tillsammans med övriga rika länder enats om att säkra de resurser som krävs för att världens fattigaste ska få en bättre framtid, att halvera fattigdomen till 2015. Många länder har lovat mer än de hållit. Vi håller mer än vi lovat. Vi har gjort det under hela förra mandatperioden, och vi inleder den här mandatperioden på samma sätt - av bruttonationalinkomsten. Och det, fru talman, är viktigt.Vi är ett litet land, men vi har en stark röst. Vi använder den, och ska använda den, och även om inte hela oppositionen uppfattat det använder vi den för att trycka på i EU, och på andra ställen just för att de ska leva upp till de utlovade biståndsnivåerna. Vi använder den också för att driva på världens utveckling när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, för klimat och miljö och för jämställdhet, alltså de fokuserade mål som vi har lagt fast för vår biståndspolitik.Genom att gå i täten i utvecklingsarbetet, internationellt i FN, i EU och i våra närområden, kan som ett litet land göra skillnad. Vi har valt att fokusera biståndet på färre länder och på olika teman. Vi har sökt effektivisera och säkra resultat för de fattigaste människorna och för de fattigaste länderna. Därför syns det tydligt i årets budgetförslag, som kammaren ska ta ställning till, att roll förstärks. Men det handlar naturligtvis också om att vi ska vara effektiva och säkra resultat för svenska skattebetalare, för det är resurser som vi gemensamt satsar för att utveckla vår gemensamma värld.När vi gör det måste vi samverka med andra, och det är en viktig insikt. Vi beslutar inte själva om allt, utan andra ska ha ett ord med i laget. Det är till och med så att det är andra som ska bestämma. Utifrån den Parisagenda vi har kommit överens om ska vi göra det med mottagarländernas perspektiv på upplägget. Vi ska göra det tillsammans med FN, och inom ramen för FN gör vi stora insatser. När vi, bland annat några från utskottet, hade anledning att besöka FN kunde vi konstatera att de var glada över att hade förstärkt sina insatser. när många fick dra ned insatserna på grund av den finansiella krisen kunde till och med ge ett ökat stöd. Det var en signal som mottogs med stor värme för det ger förutsättningar att tillsammans arbeta vidare inom ramen för FN.Vi ska som sagt samverka med utvecklingsländerna, men vi måste också våga göra det med andra aktörer. Det handlar om näringslivet, den privata sektorn, det civila samhället. Vi måste våga inse att biståndet ensamt inte är lösningen på utveckling, utan biståndet är, rätt använt, ett smörjmedel för att tillsammans med andra insatser kunna åstadkomma en god ekonomisk utveckling, välstånd och frihet för människorna i hela världen.Fru talman! Självfallet innebär biståndet också hållbar utveckling. Från vår sida har vi krävt att en tydlig profil i biståndet ska vara att jobba med hållbarhetsfrågor. Därför är det ett av de teman som gäller klimat och miljö. För mig är det oerhört svårt att förstå att vi å ena sidan talar om fattigdomsbekämpning och vet att det är de fattigaste människorna som drabbas hårdast om vi inte gör insatser på klimatområdet. Å andra sidan säger vi att nej, vi ska inte använda biståndet, utan det ska användas till någonting annat för annars har vi inte de fattiga människornas perspektiv i fokus. Är det inte så att vi måste ha en helhetssyn på detta och inse att vi måste få ihop utvecklingsagendan med hållbarhetsagendan?Vi har framför oss, fru talman, inte bara ett nytt klimatmöte i under nästkommande år, utan har vi också en uppföljningskonferens till + 40 eller + 20, och 2015 har vi att ta ställning till MDG. Det är många stora globala uppgifter som vi tillsammans måste försöka jobba ihop till en agenda för en utveckling som är hållbar socialt och ekologiskt. Det var budskapet i , en signal som vi borde ta med när vi resonerar inför de kommande åren.Fru talman! Jag lyssnade med stigande förväntning på inledning i den här debatten. Det lät som att det var en kraftfull satsning i vardande. har han i och för sig ingen reservation att yrka bifall till på detta område, detta sagt med tanke på tidigare resonemang. Däremot finns i ett särskilt yttrande några rader som handlar om klimatet. Där har De rödgröna enats om 250 miljoner extra, men inte för nästa budgetår, inte . Nej, det är säger man i det gemensamma rödgröna yttrandet.På något kände jag när jag lyssnade på den opposition som varit rödgrön att det liknade korthuset som föll samman. Inte fanns det någon gemensam samsyn. försökte, fru talman, att tala om de rödgröna reservationerna, och han yrkade bifall till en som var gemensam för och , men det var inte en samlad rödgrön reservation enligt den gamla definitionen. Det kändes som om de hade byggt sin argumentation inte på hälleberget utan möjligen på kvicksand.Det verkade som om man stod enig bakom kraftfulla additionella resurser för att göra klimatet en tjänst, men det var ett särskilt yttrande som innehöll några rader som pekade ut 250 miljoner i en budget på 35 miljarder, och det var inte utan . Jag är osäker på om det kommer att finnas ett rödgrönt förslag när vi diskuterar budgeten . Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Även om vi är en allians och har gemensamma budgetförslag vill vi nog i alla partier ändå säga något om vad vi prioriterar och lyfter fram. Det ska jag nu göra för räkning.Vi behandlar nu utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, och det är ett budgetområde som engagerar väldigt många i det svenska samhället - biståndsorganisationer, barnrättsorganisationer, andra enskilda organisationer, kyrkor och också många enskilda medborgare. Många känner starkt för att visa sin solidaritet med dem som på olika sätt har det svårt världen över. När jag själv gick med i politiken och i vårt ungdomsförbund var jag med i en kampanj och uppvaktade just riksdagsledamöter om enprocentsmålet. Om jag inte minns fel hade jag i uppgift att uppvakta från om att vi skulle satsa på enprocentsmålet. har vi nått enprocentsmålet.Jag minns att vår förra partiledare, , drev denna fråga hårt i den första regering där ingick. Trots att den borgerliga regeringen då hade tagit över en ekonomi i fritt fall där det krävdes blocköverskridande överenskommelser för att komma till rätta med budgetläget drev vi kristdemokrater på för att solidariteten inte fick stå tillbaka i dåliga tider. Vi fortsätter att tro på ett generöst bistånd, och därför är det också glädjande att vi är sju partier som står bakom enprocentsmålet, medan endast vill ligga på 0,7 procent.Biståndet skiftar med den ekonomiska utvecklingen, men det har trots allt ökat ganska rejält på grund av en hög tillväxt. Krisen i ekonomin har påverkat det, men vi har ändå en hög nivå. Ramen uppgår nu till . Vi kristdemokrater tycker att man kanske bör överväga att fondera vissa medel, så att det inte blir så ryckigt i biståndsbudgetarna, som följer ekonomin upp och ned, för att skapa stabilitet och mer långsiktighet. Det innebär inte att vi ska rucka på enprocentsmålet, men jag tror att vi behöver hitta nya mekanismer.Det svenska biståndet ska bidra till en hållbar global utveckling, och har därför, som sagts här, satsat på tre tematiska områden. Det är demokratiutveckling och mänskliga rättigheter, det är miljö och klimat, och det är främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen. Detta tycker vi som kristdemokrater är bra prioriteringar som vi verkligen står bakom. Av det svenska biståndet går cirka hälften till internationella organisationer, exempelvis olika FN-organisationer. Ett exempel där är , som särskilt riktar sig till barn. Vi ger också stora bidrag till organ som arbetar med kvinnor och utveckling, som mödrahälsovård. Det går till klimatsatsningar, till bidrag till hållbar utveckling, och vi vill också vara med och se till att millenniemålen uppnås. Vi vill minska barnadödlighet, öka jämställdheten, förbättra klimatet och minska hiv/aids-utbredningen. Det är alltså väldigt många områden där vi vill göra förbättringar.Men när vi talar om hur fattiga människor ska förbättra sina levnadsvillkor får vi inte glömma bort att vi också måste ta oss an frågor om rättigheter, frihet, demokrati och politisk makt. För att lyfta ett land krävs också stora satsningar på utbildningsväsendet. Med utbildning skapas bättre förutsättningar för arbete, och ett arbete ger en bättre inkomst och ökad ekonomisk makt. Detta är naturligtvis viktigt för både kvinnor och män.Den andra hälften av biståndet går till olika bilaterala mottagare. samarbetar med ett trettiotal länder. Vi har fokuserat på färre länder. var det sjuttiotalet länder. Det är bra att vi försöker fokusera, även om det är svårt eftersom det finns väldigt stora behov världen över. Det är också viktigt att betona att en stor del av biståndspengarna kanaliseras via EU:s biståndsbudget. EU är ju världens största biståndsgivare, och har också skickat ut en grönbok på biståndsområdet som vi kommer att få anledning att återkomma till i denna kammare. Den tar bland annat upp viktiga frågor om tillväxt, sysselsättning och socialt ansvar.I biståndet ligger en del som kallas för avräkningar mot biståndsramen och som ofta debatteras. Det är ju så att olika medel går till avskrivningar. Där litar vi nu till Dacreglerna, som man är överens om inom . Man kan ifrågasätta vissa av dessa regler, men precis som tidigare regeringar håller vi oss till de regler som finns på området. Räknar man det som andel av biståndsramen minskar trots allt avskrivningarna års nivå på till 2011. kommer det att bli 288 miljoner mindre än detta år.Det är bra att regeringen i det här budgetunderlaget också bättre har beskrivit vart avräkningarna går. Det ska som sagt också framhållas att det har skett även tidigare. Flera motioner här handlar om miljö och klimat och om hur viktigt det är att ha ett effektivt klimatbistånd. Vi kristdemokrater delar den synen och är positiva till att ger mer pengar till klimatbistånd i den här budgeten, via EU men också via FN-systemet. var ju pådrivande under förra årets EU-ordförandeskap för att få fler länder att öka klimatfinansieringen. I kom man överens om att kollektivt bidra med för . Det var additionella resurser för både klimatanpassningsåtgärder och utsläppsminskningar men också för att minska avskogningen i utvecklingsländer. åtog sig att bidra till den så kallade snabbstartsfinansieringen med ca för , vilket är ett väldigt viktigt område.De utvecklade länderna har också åtagit sig att gemensamt skaffa fram för att bistå utvecklingsländerna med åtgärder för utsläppsminskningar. Det återstår att se hur det arbetet ska gå att genomföra, men det är viktigt att vi har en hög ambitionsnivå, och FN:s generalsekreterare har tagit ett ansvar för att driva på i syfte att få in dessa medel. Det sker genom en högnivågrupp för långsiktig klimatfinansiering. , efter i , inser vi att det är ett tungrott arbete att samla alla länder kring en gemensam agenda, men man kom ändå vidare med avskogningen och med en fond för klimatåtgärder, så något åt rätt håll hände åtminstone.Fru talman! För oss kristdemokrater är det också viktigt att vi satsar på de allra fattigaste för att lyfta rättighetsperspektivet ur många synvinklar. Hälso- och sjukvårdsområdet måste ligga högt på prioriteringslistan över insatser i utvecklingsländer. Att bekämpa hiv/aids är en mycket viktig åtgärd. Där ska vi arbeta förebyggande men också se till att få fram bra vård. Vi ska också fortsätta att ha en hög ambition när det gäller att satsa på billigare mediciner till dem som har drabbats av hiv och aids. Vi ska också fortsätta att ha en hög ambition när det gäller att satsa på mödrahälsovården, så att vi minskar sjukdomar och dödsfall bland mödrar men också minskar barnadödligheten. Därför är det viktigt med det starka stöd som vi ger till UNDP och UNFPA, som gör ett bra arbete för FN. är en stor bidragsgivare till dessa FN-organ och ökar nu också stödet. UNFPA får en ökning . Tack vare att vi är stora bidragsgivare får vi också ett starkt inflytande internationellt. Vid ett besök i av flera ledamöter som det tidigare refererades till kunde man tydligt se att får ett stort inflytande för att vi har visat på ett kraftfullt engagemang. Vi inte bara pratar bistånd, utan vi bidrar också med ekonomiska resurser som är väldigt stora jämfört med vad många andra länder bidrar med.I satsningen för kvinnor finns regeringens prioritering av jämställdhet. Vi vet att satsningar på kvinnor ger god utdelning när det gäller utveckling i utvecklingsländer. Kvinnor är ofta nyckelfigurer. Satsar man på kvinnor och deras självförsörjning utvecklas ett land snabbare. Det visar flera olika forskningsrapporter.Vi stöder nu också på olika sätt tillskapandet av FN:s nya organisation , där man har slagit samman olika kvinnoorgan inom FN till ett, och vi stöder också den tjänst som har under FN:s generalsekreterare, som handlar om att bekämpa det sexuella våldet i krig och konflikter. Det arbete som hon nu har startat kring resolution är mycket bra.En viktig temaprioritering inom biståndet är den om demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Det finns med som prioritet inom både det multilaterala och bilaterala utvecklingssamarbetet. Vi ska stärka medborgerliga och politiska rättigheter där även fackliga rättigheter är viktiga. beslutade regeringen om en policy på området. Det är glädjande att vi nu förstärker de särskilda insatserna för demokratisering och yttrandefrihet där anslaget kommer att uppgå till . Det avsätts också särskilda medel för insatser för ökad yttrandefrihet. Sadev har fått i uppgift att utvärdera de satsningarna, vilket är bra.Vi kristdemokrater vill också lyfta vikten av ett starkt stöd till det civila samhället. Dess bidrag i utvecklingssamarbetet är ovärderligt. Kyrkor, fackliga organisationer, sociala organisationer med flera spelar en viktig roll i utvecklingsländerna. De bidrar med olika typer av insatser för människors hälsa och utbildning men också för att skapa ett större demokratiskt inflytande. Det är viktigt att det i utvecklingsländer växer fram organisationer som kan ställa de lokala beslutsfattarna till svars. Därför ska vi fortsätta att stödja det civila samhället.Skuldavskrivningar är en fråga som ofta kommer upp i biståndssammanhang. syn på det är att det i vissa fall är motiverat för att lyfta ett land ur en ohållbar situation. Det får naturligtvis inte innebära att länder kan missbruka sin egen ekonomi och att andra ska lösa den. Här måste vi se pragmatiskt på historien och se hur ett land kan komma vidare och ta sig mot ökad stabilitet både ekonomiskt och politiskt. I kommer till exempel nu att göra skuldavskrivningar ifall man kommer vidare i fredsprocessen. Den moroten kan vara bra att använda.Annars tror jag att det är viktigt att göra satsning på handel och näringslivsutveckling. Det är viktigt att länderna utvecklas i syfte att stå på egna ben. Vi har där utvecklingsbankerna men också som med kapital kan stödja lokala investeringar för utveckling. Där tror jag att vi ska göra mer. Särskilt i de länder där vi fasar ut vårt bistånd bör näringslivet få särskilda satsningar.Vi ska granska att pengarna används så att de bidrar till utveckling. Men vi kan inte bortse från att det långsiktigt måste vara ländernas eget företagande och stabilitet som ska stå i fokus. Det är också viktigt att nämna vikten av att de internationella finansiella institutionerna fungerar i den globala ekonomin och har kapacitet att agera stabiliserande och bistå sina medlemsländer.Fru talman! Vi ska fortsätta att ha en hög ambitionsnivå i biståndet, men vi ska också ständigt se över och granska biståndet så att det blir mer effektivt. Sida är nu under förändring. kritik av Sida har tagits på allvar. Vi hoppas nu att den nya ledningen kan göra de förändringar som är nödvändiga.Det är viktigt att vi i följer utvecklingen och ställer krav på hur vi tror att biståndsmedlen vi avsätter kan användas på bästa sätt. Vi ska inte styra det dagliga arbetet i Sida. Men vi ska sätta upp prioriteringarna, och det är vi som ska följa upp.Vi står nu inför många utmaningar. Det är miljö-, klimat- och millenniemålen som ska uppfyllas. Demokrati och utveckling med ökad jämställdhet är några viktiga områden som kommer att stå i fokus . Vi kristdemokrater tycker att ska vara pådrivande i detta arbete. Därför är detta en bra biståndsbudget som vi kommer att anta här i kammaren.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.