bet · GY01SfU5 · 2010-11-05 00:00:00 — Medlemsstaterna har också framhållit att samarbete kan vara effektivare och ändamålsenligare och att EU-nivån kan tillföra ett mervärde, inte minst eftersom alla EU-länder har liknande utmaningar och eftersom reformpolitiken måste ligga i linje med de befintliga ramarna, t.ex. stabilitets- och tillväxtpakten och 2020-strategin. Som en del av denna strategi bidrar EU med sådana åtgärder som övervakning, samordning och ömsesidigt lärande. I detta ingår utbyte av god praxis, ömsesidiga granskningar, överenskommelser om mål och indikatorer samt insamling av jämförbar statistik. omfattar samordning av sociala trygghetsfrågor som rör pensioner, regler för tjänstepensionsfonder, överföring och skydd av kompletterande tjänstepensionsrättigheter vid arbetsgivarens insolvens samt regler för livförsäkringsföretag. Kommissionen frågar om den politiska samordningen på EU-nivå bör stärkas. Om så är fallet, vilka aspekter behöver då förstärkas för att förbättra utformningen och genomförandet av pensionspolitiken genom ett integrerat angreppssätt? Kan inrättandet av en plattform för integrerad övervakning av alla aspekter av pensionspolitiken vara en del av lösningen för att gå vidare? Preliminär svensk ståndpunkt m.m. Av faktapromemorian om pensioner (2009/10:FPM116) framgår att regeringen ser positivt på att kommissionen presenterat denna grönbok, som enligt regeringen pekar på stora utmaningar framöver. Många av EU:s medlemsstater har genomfört pensionsreformer men ytterligare reformer i pensionssystemen kommer att bli nödvändiga, bl.a. mot bakgrund av starkt försvagade offentliga finanser och den demografiska utvecklingen. Ansatserna om inriktning i grönboken ligger enligt regeringen i linje med pensionssystem och den diskussion som förts här. Principiellt anser regeringen emellertid att det är viktigt att den öppna samordningsmetoden även fortsättningsvis ska gälla för pensioner och att nationella förutsättningar ska styra hur systemen utformas. Det är dock viktigt med harmoniserad reglering av företag verksamma på pensionsmarknaden då en stärkt inre marknad har potentiella välfärdsvinster. Regeringen vill också understryka arbetsmarknadsparternas ansvar för de svenska tjänstepensionssystemens utformning. Regeringen, som haft samråd med arbetstagarorganisationerna och pensionärsorganisationerna den 20 respektive , avser att avge ett yttrande till kommissionen . Utskottet vill först erinra om att ett av syftena med utskottens utlåtanden över bl.a. grön- och vitböcker är att skapa debatt och öka offentligheten kring EU-arbetet. Syftet med utskottets granskning av grönboken är således inte att avge yttrande till kommissionen. Utskottet ser därför ingen anledning att i detalj besvara kommissionens frågor. Beträffande grönboken vill utskottet inledningsvis framhålla att kommissionens analys av konsekvenserna för pensionssystemen av den ekonomiska och finansiella krisen och av den demografiska utvecklingen utgör ett värdefullt bidrag till en europeisk debatt om framtidens pensioner. Utskottet delar kommissionens uppfattning att den nuvarande utvecklingen med bl.a. en åldrande befolkning och tidiga pensionsavgångar är ohållbar och att medlemsstaterna måste göra mer för att åstadkomma effektivare och tryggare pensionssystem. Pensionssystemens betydelse för statsfinanserna och den gränslösa inre marknaden med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer kan inte nog betonas. befinner sig dock i den gynnsamma situationen att pensionssystemet har reformerats i grunden så att det blivit mer följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Det reformerade systemet, som bygger på livsinkomstprincipen, är vidare avgiftsdefinierat till skillnad från det tidigare ATP-systemet som var förmånsdefinierat, dock med undantag för grundskyddet som är skattefinansierat. En mindre del av pensionen är fonderad, vilket innebär att medlens placering bestäms av den enskilda spararen som väljer vilka fonder som ska förvalta medlen. Kommissionen ifrågasätter inte medlemsstaternas befogenheter på pensionsområdet, dvs. att utformningen av och innehållet i medlemsstaternas pensionssystem är en nationell angelägenhet. Däremot tyder formuleringen av vissa frågor på att kommissionen inte är främmande för en viss förstärkning av EU-nivån vad gäller pensionsfrågorna. Utskottets uppfattning i frågan är emellertid klar, och härom råder enighet mellan alla partier, nämligen att det helt och hållet är respektive medlemsstats ansvar att utforma och bestämma innehållet i det egna pensionssystemet. Utskottet kan därför inte acceptera en utvidgning av eller en förstärkning av EU-nivån. Ett försök från EU att närmare ange t.ex. vad som avses med en tillräcklig pensionsinkomst kan utskottet således inte ställa sig bakom. Utskottet klargjorde sin uppfattning i frågan redan i sitt yttrande till det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet över regeringens skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid. Utskottet anförde då (se 2003/04:SfU2y) att principerna om icke-diskriminering och likabehandling av EU-medborgare liksom krav på likabehandling av kvinnor och män visserligen påverkar utformningen av socialförsäkringssystemen, men att själva utformningen av och innehållet i medlemsländernas socialförsäkringssystem är en nationell fråga. Enligt utskottets mening fanns, på vissa håll inom EU, tendenser att bitvis vilja föra över frågor som rör de nationella sociala trygghetssystemen till beslutsfattande inom gemenskapen. Utskottet framhöll därför att frågor om den sociala dimensionen när det gäller en gemensam strategi för att modernisera social trygghet handlar om ett samarbete mellan de enskilda medlemsstaterna. Utskottet har även därefter erinrat om att frågan om socialförsäkringssystemens utformning är en nationell angelägenhet, se bl.a. utskottets yttrande till utrikesutskottet över Lissabonfördraget (2008/09:SfU2y) liksom utskottets yttrande till finansutskottet över EU 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (2009/10:SfU2y). I det sistnämnda yttrandet anförde utskottet att de övergripande målen för strategin måste vara relevanta och frivilliga, dvs. utformade med respekt för medlemsstaternas behörighet på området. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att den öppna samordningsmetoden, som bygger på mellanstatligt samarbete och således inte innebär harmonisering av lagstiftning, är en lämplig metod. Den öppna samordningsmetoden som är en metod för att öka kunskapen, utveckla utbytet av information och beprövade erfarenheter, främja nyskapande tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter, är enligt utskottet ett både lämpligt och fullt tillräckligt instrument för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att reformera sina pensionssystem. Utskottet är icke desto mindre av den åsikten att det är angeläget att EU inom denna ram arbetar aktivt för att stödja medlemsstaternas insatser för att få tillräckliga och långsiktigt hållbara pensionssystem. En av utgångspunkterna för detta arbete bör då vara att öka förvärvsfrekvensen som enligt vad som anges i grönboken i åldern ligger långt från målet på . En ökning av förvärvsfrekvensen hänger nära samman med frågan om jämställdhet mellan könen. Om kvinnor ges samma förutsättningar som män vad gäller heltidsanställningar och lönevillkor skulle påfrestningarna på pensionssystemen kunna minska som pensionärerna ges en rimlig levnadsstandard. I övrigt delar utskottet regeringens uppfattning att det är viktigt med harmoniserad reglering av företag verksamma på pensionsmarknaden då en stärkt inre marknad har potentiella välfärdsvinster. I likhet med vad som anges i faktapromemoria 2009/10:FPM116 vill utskottet framhålla arbetsmarknadens parters ansvar för det svenska tjänstepensionssystemet. om pensioner (V) (V) anför: Vi delar till fullo utskottets bedömning att det helt och hållet är respektive medlemsstats ansvar att utforma och bestämma innehållet i det egna pensionssystemet och att en utvidgning av eller förstärkning av EU-nivån inte kan accepteras. Härutöver vill vi anföra följande. beskriver att flera länder har övergått från ett förmånsbaserat system till ett avgiftsbaserat system. De ekonomiska riskerna överförs därmed från staten till de enskilda. De svenska erfarenheterna visar på systemets brister, inte minst efter den senaste finanskrisen. Pensionerna har inte varit trygga, vilket visas av att de har sänkts. Det innebär också att finanskrisen har förstärkts eftersom pensionssystemet inte har fungerat som stabilisator. Krisen medförde också ändringar i beräkningssystemet så att minskningen av pensionerna blev mindre under än vad den annars skulle ha blivit. Den sammanlagda minskningen kvarstod dock, den slogs bara ut . Pensionssystemet klarade således inte den första ekonomiska kris som det utsattes för. Det svenska pensionssystemet har också inneburit ett minskat offentligt sparande. Systemet diskriminerar också kvinnor systematiskt genom sättet att beräkna intjänande av pensionsrättigheter. Lärdomar bör dras av dessa aktuella erfarenheter. tar upp olika aspekter på arbetsmarknaden. Problem finns som gör att många kan få låga pensioner. Det gäller t.ex. olika former av atypiska arbeten, tillfälliga arbeten och deltidsarbeten. Det är av väsentlig betydelse att arbetsmarknaden utformas så att medborgarna får ökade möjligheter att intjäna pensionsrättigheter. Möjligheterna till fast anställning på heltid bör därför öka. Pensionsrättigheter bör gälla från första arbetsdagen oavsett anställningsform. Möjligheterna till förvärvsarbete bör också öka genom t.ex. tillgång till barnomsorg på olika arbetstider och individuell föräldraförsäkring. De förutsättningar som kvinnor de facto har i arbetslivet och livet i övrigt måste vara en utgångspunkt i utformandet av ett pensionssystem. Enligt vår uppfattning måste arbetsrätten och anställningsskyddet öka för att bl.a. ge tillräckliga pensioner. Försämringar av arbetsrätten måste därför avvisas och den fria förhandlingsrätten för arbetsmarknadens parter säkras. Vidare bör social dumpning motverkas och effekterna av den s.k. Lavaldomen upphävas. Vi anser också att avtalade pensioner bör gälla oinskränkta. EU bör därför inte ta upp frågan om rätten att flytta pensionskapitalet. Dessutom måste arbetsmiljöfrågor för äldre uppmärksammas, t.ex. möjligheten att påverka arbetstidens förläggning. Många har kroniska sjukdomar. Med en anpassning av arbetsvillkoren och ett bra arbetsmiljöarbete kan möjligheterna till fortsatt arbete dock öka. Livslångt lärande ska gälla alla. Däremot bör förslag om att underlätta uppsägningar avvisas. Därtill måste trösklarna till förvärvsarbete för personer med funktionsnedsättningar tas bort, vilket kan öka rörligheten på hela EU:s arbetsmarknad. bör den centrala frågan om generell jobbtillväxt uppmärksammas. Det behövs en offensiv ekonomisk politik för att aktiviteten i ekonomin ska öka. Outnyttjade resurser skapar inte tillväxt och därmed inte hållbara och tillräckliga pensioner. Jobbtillväxt måste vara det övergripande målet i den ekonomiska politiken. Den enskildes förvärvsarbete är avgörande för den egna pensionen liksom sysselsättningen och arbetslösheten i nationen är avgörande för utvecklingen av pensionsnivåerna . Förteckning över behandlade förslag med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU, KOM(2010) 365. ska vi debattera pensionsfrågorna med anledning av att EU har presenterat en grönbok om pensionssystemen i . Jag yrkar bifall till utskottets förslag som det råder fullständig enighet om.I utlåtandet markerar utskottet tydligt att pensionsfrågan är en nationell fråga som inte hör till EU:s kompetens. Det är ett viktigt ställningstagande.Det kan dock vara av vikt att vi jämför pensionssystemen mellan länderna för att se möjligheter till utveckling på olika sätt. Ett informationsutbyte är alltså viktigt.Sverige har ett avgiftsbaserat pensionssystem, och allt fler länder i väljer denna modell. Det är i grunden ett bra pensionssystem, men troligen behövs det en del justeringar med anledning av den demografiska utveckling vi ser framför oss. Ingen kunde förutse att vi i snitt blir äldre i vårt land. Det gäller även i andra länder.Fru talman! Jag går över till att diskutera vårt pensionssystem. Vi kan konstatera med en moderatledd regering att vi börjar se effekter av denna politik även i vårt pensionssystem. Jag ska peka på några saker som jag ser som en följd av den förda politiken och hur det påverkar vårt pensionssystem.Den första och kanske mest påtagliga effekten är balanseringen i pensionssystemet, den så kallade bromsen. är det på väg att bli en balansering av pensionssystemet.En annan viktig fråga är arbetslöshetsfrågan. Vi har en situation i med massarbetslöshet. Regeringen bedömer att arbetslösheten kommer att fortsätta vara hög. Det här är kanske det enskilt största hotet mot våra pensioner. Det innebär en kraftig inkomstförsvagning i pensionssystemet, vilket är ett hot mot långsiktigheten och hållbarheten i pensionssystemet.Särskilt allvarlig är ungdomarnas arbetslöshetssituation. De kommer in på arbetsmarknaden sent och börjar därför sent att tjäna in till sin pension. Arbetslösheten leder också till att många helt går miste om sin avtalspension. Det kommer vi att se följderna av på längre sikt.Ett annat område som påverkar pensionerna är förändringarna i sjukförsäkringssystemet. Den kraftiga åtstramningen är tydlig. Jag har mött många deltidsarbetande som nekas sjukpenning eller sjukersättning efter bedömning som gjort utifrån de nya reglerna. Med de regler som satts i sjön tvingas personer ut i arbetslöshet för att om möjligt få ett heltidsarbete. Många av dem som är ser en lösning i att i kombination med ett deltidsjobb börja ta ut sin ålderspension . Det är ingen bra utveckling utan en utveckling som definitivt påverkar situationen i pensionssystemet. Jag möter framför allt många kvinnor som utifrån hushållets samlade ekonomi bedömer att de kan gå denna väg i stället för att gå ut i öppen arbetslöshet. Det är alltså främst kvinnor som på detta sätt väljer ålderspension när de inte har rätt till fortsatt sjukersättning eller sjukpenning. Det påverkar naturligtvis deras pension resten av livet. Att människor inte finns kvar i arbete påverkar också pensionssystemet genom minskade inkomster in i systemet.Ett annat område som är tydligt i den konjunktur vi har haft är avtalspensioneringarna. I stålindustrin har man ensidigt från arbetsgivarna valt att erbjuda sina äldre anställda en avtalspensionslösning där man använder förtida uttag av ålderspensionen som finansiering. Många av de äldre har sett sig tvingade att anta det erbjudandet och lämna sin anställning. Det innebär naturligtvis att de får lägre pension under resten av livet. Men det innebär också ett ingrepp när det gäller inkomsterna till pensionssystemet när de här människorna slutar jobba. Det bidrar till en sänkt inkomst i pensionssystemet.Det är några saker som har effekt i det korta perspektivet men också i det lite längre perspektivet. Det försvagar pensionssystemet på inkomstsidan. Det som händer med vårt pensionssystem pekar på att inkomsterna i pensionerna är för svaga. Det behövs åtgärder för att på inkomstsidan förstärka ekonomin i pensionssystemet.En annan tydlig utveckling som EU pekar på i grönboken är beskattningen av pensionerna. De flesta länder i har lägre beskattning av pensionerna, tvärt emot vad vi har i . Jag har tre frågor till mina meddebattörer.Har de borgerliga meddebattörerna någon uppfattning om när vi kan få en balans i vårt pensionssystem så att vi slipper fortsatt sänkta pensioner?Har en höjd pensionsålder någon effekt inom rimlig tid?Varför är det inte möjligt att följa den överenskommelse vi har och beskatta pensioner och löner lika? Jag yrkar bifall till socialförsäkringsutskottets förslag.Det här utlåtandet handlar om en mycket viktig fråga för , nämligen att många länder fortfarande har undermåliga pensionssystem som inte kommer att hålla för ökade demografiska påfrestningar. Det kommer dessutom att i högsta grad påverka den ekonomiska stabiliteten för enskilda stater och för Europasamarbetet i stort. Därför har kommissionen skickat ut en grönbok i avsikt att få långsiktiga förändringar för att säkerställa att staterna har tillräckliga, bärkraftiga och trygga pensionssystem. I denna grönbok ställs ett antal mycket relevanta frågor som man vill ha svar på.Socialförsäkringsutskottets förslag till , som vi debatterar , att anta som sitt eget utlåtande kan sammanfattas med följande meningar:Kommissionens analys av konsekvenserna för pensionssystemen av den ekonomiska och finansiella krisen av den demografiska utvecklingen utgör ett värdefullt bidrag i syfte att inleda en europeisk debatt om framtidens pensioner. Precis som föregående talare tycker utskottet att det helt och hållet är respektive medlemsstats ansvar att utforma och bestämma innehållet i det egna pensionssystemet. Det anser man inte minst eftersom redan har gjort sin läxa och gjort om sitt pensionssystem - det är det som gäller - så att det håller för påfrestningar som vi kan råka ut för framöver. Denna överenskommelse står en stor majoritet i bakom.Däremot förordar vi den så kallade öppna samordningsmetoden för att få ett instrument för ett kunskapsutbyte mellan staterna i syfte att stödja medlemsländerna i förändringsprocessen och få till stånd ett uthålligt och stabilt pensionssystem.Fru talman! Det är viktigt att framhålla att ju fler som arbetar i ett samhälle och ju fler skattekronor vi får ihop till våra gemensamma åtaganden desto mer ökar pensionerna. Dagens arbetstagare betalar dagens pensionärer och framtidens arbetstagare betalar framtidens pensionärer. Det är så systemet är konstruerat i de flesta länder, även Sverige.Sverige har tagit sig igenom den ekonomiska krisen på ett mycket bra sätt. Det är de flesta överens om. Det påverkar också vårt pensionssystem. Men tänk om vi hade varit så utsatta som vissa andra EU-länder. Då hade vi befunnit oss i en helt annan situation.I senaste numret av Departement finns en artikel som säger att framtidens pensioner kan bli ganska låga. Man tar som exempel en grupp som är och som kommer att få ganska dålig pension när de går i pension omkring . Man har lagt in vissa jämförelser, nämligen att man är , har samma skattesystem och att man inte har någon tjänstepension. Vad man stoppar in i ena änden har betydelse för vad som kommer ut i andra änden. Pensionsgruppen och det nya pensionssystemet sattes i sjön för att man skulle få ett uthålligt och stabilt system för att klara framtiden. Det betyder också att pensionerna, helt riktigt, sjönk från och för de flesta kommer att hamna på , plus tjänstepension. Det kommer att bli sämre för dem som inte har tjänstepension.Riksdag & Departement tar i sin artikel upp vissa länder som föredömen. Man nämner vissa andra länder som ger mer än hundraprocentig täckning när man går i pension genom att skatterna sänks. Det är därför vi står här , fru talman. Kommissionen och EU konstaterar att det är hög tid för de länderna att göra om sina system, annars kommer allt att krascha. Jag fick ingen signal om vilken utveckling du ser för vårt pensionssystem utifrån de frågor jag ställde, . Jag hade förväntat mig det. EU:s upplägg är ju att det ska föranleda en debatt om våra egna pensionssystem och att vi för den diskussionen. Jag ställde tre frågor.Den första tycker jag är allra viktigast. Arbetslöshetssituationen i vårt land är ju bekymmersam. Jag kallar det för massarbetslöshet. I sin budgetproposition säger ju också regeringen att det fortsatt kommer att bli hög arbetslöshet. Jag är inte alls tillfreds med utvecklingen på pensionerna utifrån den situation vi har. Inkomsterna är för låga. har pensionerna sänkts med 7 ½ procent. Min syn på det är att det behövs en förstärkning på inkomstsidan för att klara svängningarna. Vi konstaterar att pensionssystemet inte är hållbart i tider med hög arbetslöshet. Det vill jag gärna ha en kommentar till.När det gäller det förslag som ni har lagt hade jag förväntat mig att få svar på när man bedömer att en höjd pensionsålder ger någon effekt i vårt pensionssystem med den utveckling vi har.Jag är naturligtvis också intresserad av hur ser på skattefrågan framöver för pensionärerna. Det är en central fråga som jag hade förväntat mig att få en kommentar till. Det kanske jag får nu i repliken. Tack för frågorna. Jag börjar med den sista, skattefrågan.Fram har alliansregeringen sänkt skatten för pensionärer tre gånger.Vi sänkte skatten , vi sänkte den , 2010, och vi kommer att sänka den 2011.När ni hade regeringsmakten, , sänktes den inte av olika anledningar. Jag vet att man klagar över den höga skatten. Men den är inte högre än eller tidigare. Man kan säga att man har den socialdemokratiska skatten. Den ligger som bas, och har vi sänkt skatten. Eftersom vi har en så pass bra ekonomi - en av de bästa ekonomierna i efter finanskrisen - har vi också råd att sänka skatten för pensionärer. Det är jag mycket glad för. Det kommer därför inte att bli någon sänkning av pensionerna, vilket annars skulle ha slagit igenom . Detta är viktigt att säga. När det gäller balansen, som fråga gällde, kommer det enligt de experter som vi har att bli en påfrestning på systemet fram till 2033-2035. Vi kommer att ha en stor 40-talsgeneration som kommer att påverka systemet. Men detta pensionssystem kommer att klara detta, inte minst på grund av vårt buffertfondsystem, alltså de gamla AP-fonderna som ska användas till detta. Då kommer det att vända igen. Det är så man räknar.Men sedan är det ingen som kan veta vad som händer . Om vi skulle få en stor världslågkonjunktur, om skulle gå på dippen eftersom man har mycket stora budgetunderskott och om vi får en ny lågkonjunktur kommer det att påverka även , inte minst på grund av att vårt handelsutbyte med resten av världen påverkar vårt ekonomiska system totalt sett. Jag vill börja med att rätta . Den konstruktion som vi valde efter 90-talskrisen var att höja grundavdraget för pensionärerna. Det fungerar på samma sätt som en skattesänkning. På den punkten tycker jag att borde ha rättat sig i de debatter som vi har haft när det gäller denna fråga. Detta har nämligen samma effekt i plånboken för människor. Det har samma effekt som det som ni nu använder. Men skattesystemet ändrade vi inte på, utan vi gjorde en justering när det gällde grundavdraget. Det som sades var alltså fel.Men min fråga när det gäller beskattning av pensioner kvarstår. När bedömer ni att det är möjligt att beskatta pensioner på samma sätt som löner? Det är för mig en rättvisefråga att man beskattar lön och pension på samma sätt. Den andra frågan som jag har ställt gäller det förslag om en höjning av pensionsåldern som ni har i er budget. När bedömer ni att det över huvud taget har någon effekt i vårt pensionssystem att höja pensionsåldern? För mig är det en rätt så viktig fråga att se vad som händer när det gäller pensionssystemen totalt sett. Då gäller det att också se över avtalspensionerna. För mig är det helt otillfredsställande att man slutar att pensionera människor på arbetsmarknaden . Innan man för en fortsatt diskussion om en höjning av pensionsåldern tycker jag att man bör ta en ordentlig diskussion med arbetsmarknadens parter om på vilket sätt som de övriga pensionslösningarna i samhället fungera för människor. Det är inte tillfredsställande att de upphör för de allra flesta. Jag tycker att det är viktigt ur försäkringssynpunkt och rättvisesynpunkt att man ser över den frågan också innan man ensidigt för diskussionen om att höja pensionsåldern. Men min fråga är: När kan man se någon effekt av en sådan åtgärd?