bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas, genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man kan känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter som jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. Vi vill se ett globalt ansvarstagande i klimatfrågan där är med och samlar länder med höga ambitioner för att driva frågan framåt. Att den inte nådde längre vid klimatmötet i var ett stort misslyckande. Men nya internationella överenskommelser kommer att behövas. Stor kraft bör ägnas åt att driva på det internationella klimatarbetet för att öka miljörättvisan. Vi vill att ska ge av BNI i bistånd. För våra partier är det otänkbart att finansiering av klimatåtgärder i fattiga länder går ut över fattigdomsbekämpningen. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och skapa en positiv utveckling i en värld som drabbas allt hårdare av ett förändrat klimat. Detta är ett avgörande ställningstagande för att skapa förtroende från de fattiga länderna i klimatförhandlingarna. Därför anser vi att regeringen bör verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från en global handel med utsläppsrätter eller internationella avgifter på utsläpp från flyg och sjöfart. Vi vill stärka finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder med 2012. Genom vårt ställningstagande i detta särskilda yttrande stöder vi också de enskilda motionerna U324 (C) och MJ240 (KD) yrkande 6. Där förespråkas att klimatåtgärder integreras i fattigdomsbekämpningen och att medel för klimatåtgärder inte tas från ordinarie utvecklingssamarbete utan att medel för detta ändamål ska vara additionella. är ett statligt ägt bolag som arbetar med riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. Vi rödgröna partier ser mycket allvarligt på den kritik som riktats mot av . De krav på resultat och effektivitet som ställs på övrigt bistånd ska självklart ställas också på verksamhet. Regeringen har inte återkommit till med en fullödig redogörelse för hur man åtgärdat orsakerna till den kritik som tidigare förts fram, vilket vi krävt. Biståndsram, anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (MP, V) (V) och (MP) anför: Centralt i arbetet med frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är tillgången till material som rör SRHR. I många länder råder det stor brist på exempelvis kondomer, p-piller, spiraler och andra preventivmedel samt på materiel som behövs vid förlossningar, mödravård, säkra aborter och hiv-tester. Det är angeläget att åtgärder för att komma till rätta med dessa brister lyfts fram i analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete. Genom den liberalisering som skett av handelsregler har en omstrukturering skett i många länder där exportsektorns betydelse har ökat. Flera länder i , och har organiserat denna verksamhet i s.k. exportfrizoner. Till dessa geografiskt begränsade zoner lockas företag med tull- och skattelättnader samt ofta med en obefintlig miljö- och arbetsrättslagstiftning. Kvinnliga arbetare är ofta starkt överrepresenterade bland de anställda i exportfrizonerna, där arbetet ofta sker under hälsofarliga förhållanden, där lönerna är låga och där möjligheterna till facklig organisering är små eller obefintliga. Många kvinnor som arbetar under dessa förhållanden utsätts för systematiska övergrepp och sexuella trakasserier. bör inom ramen för utvecklingssamarbetet verka för att stärka kvinnors organisering och fackliga rättigheter i exportfrizoner. Biståndsram, anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (SD) (SD) anför: ger enligt en internationell jämförelse utförd av relativt sett mest bistånd. slog också världsrekord i bistånd, då det svenska biståndet uppgick till av bruttonationalinkomsten (BNI). Snittet för samtliga länder var av BNI, varav bidrog av sin BNI. menar att ska ta ansvar och bidra med ett internationellt bistånd, men utan att sticka ut relaterat till övriga världen, som verksamheten koncentreras till att i huvudsak bestå av fattigdomsbekämpning, miljöåtgärder och humanitärt verksamma åtgärder. Vi anser därför att biståndet ska sänkas till den rekommenderade nivån om av BNI. En del av de resurser som då frigörs vill vi använda till en långt mer effektiv flyktinghjälp i krishärdars närområden, främst genom UNHCR. Biståndsram, anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (V) (V) anför: Betydande framgångar har nåtts i många av de fattigaste länderna i att närma sig målet om grundutbildning för alla barn. Trots detta sjunker hoppet om att på global nivå nå målet att alla barn i hela världen, såväl flickor som pojkar, ska kunna fullfölja en grundskoleutbildning till 2015. Än en gång är de regionala skillnaderna stora, och än en gång är det i söder om som det går trögast. Dessutom är det, föga överraskande, färre flickor än pojkar som får grundutbildning. Kunskap är makt. Att ge fler barn, både flickor och pojkar, möjligheten och rätten att gå i skolan och fullfölja sin skolgång är därför viktigt både i arbetet för att minska fattigdomen och för att öka jämställdheten, men också en viktig del i arbetet för att fler människor ska få leva i demokratier där deras mänskliga rättigheter respekteras. Därför är målet att alla barn ska få gå i skola 2015 en av de viktigaste utmaningarna för utvecklingsarbetet. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur svenskt utvecklingsarbete i större utsträckning ska bidra till att fler barn får rätt till utbildning. Inom FN-systemet arbetar för kvinnor, Unifem, för kvinnors mänskliga rättigheter och politiska deltagande och för att främja jämlikhet genom att ställa upp med expertis. Unifem har en central roll för arbetet med att uppfylla bl.a. millenniemål tre eftersom fonden är det enda FN-organ som har en operationell roll vad gäller kvinnors rättigheter. Ambitionen bör vara att under kommande mandatperiod väsentligt höja stödet till Unifem. När det gäller millenniemålet om minskad barnadödlighet har vissa framsteg gjorts. har dödligheten bland barn i utvecklingsländerna minskat . Globalt sett är detta en betydande minskning. dör 25 000 barn, oftast i onödan, av orsaker som kan behandlas genom jämförelsevis enkla insatser såsom förbättrad hälsovård, vätskeersättning, insektsbehandlade myggnät och vaccinationer. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur svenskt utvecklingsarbete tydligare kan kopplas till arbetet med att minska barnadödligheten. Rätten till abort, till sin egen kropp, och till sin egen sexualitet är grundläggande mänskliga rättigheter och en av de absolut viktigaste rättvisefrågorna, men också en förutsättning för att millennismål fem om minskad mödradödlighet ska nås. Trots detta lever nästan en fjärdedel av jordens kvinnor i länder där abort är förbjudet, eller där abort är tillåtet bara för att rädda kvinnans liv. är ett föregångsland vad gäller individens rätt att bestämma över sin egen kropp och bör också prioritera kampen för fri abort i resten av världen. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) måste förbli en av topprioriteterna i svenskt utvecklingssamarbete, och andelen bi- och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet bör ökas med inriktning mot att det ska uppgå till . Utöver FN:s nya jämställdhetsorganisation, UN Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women, spelar UNFPA en central roll i arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och för att millenniemål fem ska uppfyllas. Regeringen bör ha som ambition att under kommande mandatperiod höja stödet till UNFPA. En milstolpe i arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter var om befolkning och utveckling i (on Population and Development in ). Handlingsplanen, som 179 länder enades om, innebar ett viktigt steg mot ett synsätt där individers rätt att bestämma över sin kropp, sin sexualitet och sitt barnafödande sattes i centrum. Handlingsplanen från är fortfarande ett avgörande verktyg och bör utgöra en i arbete med SRHR-frågor. Målen i handlingsplanen bör tillsammans med bl.a. millenniemålen och de afrikanska staternas Plan of Action ligga till grund för nationella handlingsplaner för SRHR. bör verka för att alla mottagare av bilateralt bistånd utvecklar nationella handlingsprogram för arbetet med SRHR utifrån Kairohandlingsplanen. Ett delmål under millenniemål sju är att till 2020 förbättra förhållandena för minst 100 miljoner människor som bor i städernas slum. I absoluta tal ökar antalet människor som bor i slum i utvecklingsländerna och kommer att fortsätta öka under den närmaste framtiden. Uppskattningsvis kommer av befolkningsökningen i utvecklingsländer att ske i områden. Den stora och exceptionellt snabba omfördelningen av befolkningen från landsbygd till städer sker framför allt i , och och ger effekter på bl.a. miljön, ekonomin och den sociala välfärden. Men växande städer behöver inte nödvändigtvis vara något negativt det finns ett tydligt samband mellan hög urbaniseringsgrad och god ekonomi. Om urbaniseringens potential tillvaratas kan den innebära förbättrade möjligheter både för städer och för landsbygd. I biståndssammanhang är det viktigaste att vara medveten om att fattigdomen i städerna ser annorlunda ut än den på landsbygden. En avgörande skillnad är att en fattig stadsbo är helt beroende av pengar för sin överlevnad. Andra utmärkande drag för urban fattigdom är dyra och långa resor samt större otrygghet. Med så uppenbara skillnader kan man omöjligen tillämpa samma strategier för biståndsinsatser i staden och på landsbygden. är det få stora biståndsgivare som uppmärksammar denna problematik. Sida är dock en föregångare inom området. Avgörande för att en hållbar utveckling ska kunna nås är att förbättring och förebyggande av slumområden införlivas i nationella utvecklingsplaner och i biståndsstrategier. bör i alla landstrategier inkludera strategier för fattigdomsbekämpning för såväl landsbygd som områden. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 7: fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 2.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 51 under 20122028 (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 10 (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst (avsnitt 3.7.1). godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att under 20112018 till AfDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 936 640 000 Units of Accounts (avsnitt 3.7.1). godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i (), som innebär att till IDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst (avsnitt 3.7.1). godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och (), som innebär att under 20122016 till ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 2 (avsnitt 3.7.1). godkänner ändringen av () stadgar som ökar tilldelningen av basröster till medlemsländerna (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122017 (avsnitt 4.6.1). anvisar för anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt uppställning nedan. bemyndigar att för ramanslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 3.7.4). anvisar för ett anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslaget som är avsett för , enligt följande uppställning: Anslag (ramanslag) Skrivelse 2009/10:214 Regeringens skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat. Följdmotion med anledning av skrivelse 2009/10:214 2010/11:U1 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om för korta redovisningsperioder för miljö- och klimatfrågor inom biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svårigheter att mäta kostnadseffektivitet inom biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en global fond som tillför ytterligare medel för utsläppsminskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbeta för att främja lån till förnybar energi i stället för till fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedskärningar av medel för informationsarbete och opinionsbildning till enskilda biståndsorganisationer. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K341 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ökat stöd bör ges till interkommunala partnerskap mellan nord och syd. 2010/11:K380 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att UD och Sida ska inhämta och fördjupa kunskapen om religionsfrihetens roll i demokratisering och utveckling i enlighet med den nya EU-handlingsplanen för främjandet av religions- och övertygelsefrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i UD och Sida utformningen och genomförandet av strategier och handlingsplaner för religionsfrihet bör ta vara på det civila samhället, i synnerhet trosbaserade rörelser, som informationskällor och kanaler för stöd till religionsfrihet och främjande av interreligiös dialog i samarbetsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på EU-nivå bör se till att religionsfrihetsfrågor och diskriminering på grund av religion och tro integreras i EU:s utvecklingssamarbete, både i relation till hur bistånd fördelas och i uppföljning av hur det har använts. 2010/11:U201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett system skulle kunna utformas så att pengar avsätts av ökade biståndsanslag för att användas av minskade anslag. 2010/11:U202 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man i internationella utvecklingssamarbete aktivt bör se till att uppnå millenniemålet om minskad mödradödlighet och lyfta fram kvinnors och mäns tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice. 2010/11:U211 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom biståndet bör finansiera ett pilotprojekt med basinkomst utifrån erfarenheterna av basic income grant (BIG) i , som ett medel att uppnå första millenniemålets delmål att andelen människor som lider av fattigdom och hunger ska halveras till 2015. 2010/11:U222 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska driva frågan om att biståndspengar ska kunna användas till militära ändamål. 2010/11:U225 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisningsprinciper i biståndet. 2010/11:U226 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styra bistånd och stödprogram till specifika satsningar för kvinnor. 2010/11:U228 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd för satsningar på grön tegelstensframställning i utvecklingsländer. 2010/11:U232 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-frågor i bilaterala bistånd. 2010/11:U243 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka demokratibiståndet och det partinära biståndet. 2010/11:U244 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en större del av biståndsinsatser bör kanaliseras via de enskilda icke-statliga organisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skapandet av ett kontrakt mellan staten och de enskilda organisationer som så önskar för att främja, uppvärdera och förtydliga de enskilda organisationernas roll i utvecklingssamarbetet. 2010/11:U246 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje politikområde måste bära sina egna kostnader så att biståndsanslaget även fortsättningsvis går till bistånd. 2010/11:U248 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur mikrokrediter kan få en ökad roll i svenskt internationellt utvecklingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda valutasäkring i samband med mikrokrediter. 2010/11:U249 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade krav på skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. 2010/11:U258 av och (MP, V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsöverskridande bistånd (cross-border). 2010/11:U262 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten att fortsätter att driva på övriga länder att leva upp till sina biståndslöften. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje land vidtar de åtgärder som krävs för att uppnå millenniemålen inom utsatt tidsram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat engagemang för millenniemålens uppfyllande samt ett bättre tillvaratagande av frivilligorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i biståndspolitik inkludera klimatanpassningsåtgärder samt grön teknikutveckling och tekniköverföring till fattiga länder. 2010/11:U264 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som ett föregångsland i biståndssammanhang, bör stimulera andra givarländer att också ta sitt ansvar, infria givna löften och därmed höja biståndsambitionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen i sin utrikespolitik fortsätter att beakta utvecklingsfrågor och fattigdomsbekämpning inför klimatförhandlingarna i och . 2010/11:U268 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla det jordbruksbaserade biståndet. 2010/11:U269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka jordbruksbefolkningens politiska och sociala ställning i utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka jordbruksbiståndets andel av biståndet. 2010/11:U296 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mycket tydligare än måste arbeta för att sekulära, icke villkorade biståndsinsatser minskar beroendet av religiösa krafter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive tillgång till preventivmedel och materiel som används vid förlossningar och utförandet av säkra aborter, tydligare ska lyftas fram i internationella utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att alla mottagare av bilateralt bistånd utvecklar nationella handlingsprogram för arbetet med SRHR utifrån Programme of Action från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för utvecklingssamarbetet ska arbeta för att stärka kvinnors organisering och fackliga rättigheter i s.k. exportfrizoner.