bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — I rapporten framkommer att deltagare som gick hos kompletterande aktörer gjorde mer än de som gick hos Arbetsförmedlingen. De förra mötte sin handledare oftare, sökte fler arbeten, hade fler aktiviteter och ansåg i högre grad att de blivit bättre på att söka arbete. Utskottet drar slutsatsen av de kommentarer som regeringen gör i budgetpropositionen att synpunkterna från och dess styrelse har beaktats i regeringens fortsatta arbete. Därför föreslår utskottet att lägger redogörelser /10:RRS17 och 2009/10:RRS33 till handlingarna. Anställningsstöd och översyn m.m. I motion A222 (S) ställs krav på en omfattande översyn av arbetsmarknadspolitiken. Med tanke på betydelsen av att det görs analyser och utvärderingar av verksamheter ser utskottet ett stort värde i att bl.a. Arbetsförmedlingen, IFAU och granskar såväl enskilda program och insatser som arbetsmarknadspolitiken i stort. Regeringen fattar också löpande beslut om ändringar bl.a. när det uppmärksammas brister i regelverket eller i tillämpningen genom egna eller andras undersökningar. Några exempel på detta är när regeringen förtydligade rätten att ägna tid åt sökaktiviteter för personer som befinner sig i jobb- och utvecklingsgarantin och när åldersgränsen sänktes till för starta-eget-bidraget. Anpassning av regelverken måste även ske kontinuerligt med hänsyn till förändringar i det rådande arbetsmarknadsläget. Sådana behov kan ibland uppstå mycket snabbt. Deltagarstatistiken för program och insatser bryts regelmässigt ned i en rad avseenden, bl.a. ålder och kön. Skevheter i deltagandet, när det t.ex. gäller fördelningen mellan kvinnor och män, uppmärksammas och kan då åtgärdas i möjligaste mån. Motionerna A222 yrkande 1 (S) och A296 (S) avstyrks. Det är också mot denna bakgrund som man enligt utskottets mening ska se förslaget i propositionen om att regeringen ska ha föreskriftsrätten när det gäller anställningsstöd. Utskottet instämmer i behovet av, i synnerhet i akuta lägen, att kunna vidta nödvändiga åtgärder med så begränsad fördröjning som möjligt. Utskottet föreslår därför att godkänner att föreskrifter om anställningsstöd ska beslutas av regeringen och därmed bifaller propositionens punkt 9. Företagare i arbetsmarknadspolitiska program Utskottet kan inledningsvis konstatera att det har gjorts stora framsteg i arbetet med att förenkla för företagen, vilket också konstaterar i sin granskning av . Det har skett ett trendbrott där företagens administrativa kostnader minskat. Flera av de regler som företagen har pekat ut som dyra och krångliga har förenklats. Utskottet anser att regeringen är på god väg att förenkla företagens vardag. En hel del arbete återstår dock. Utskottet välkomnar därför att regeringen tar nya steg genom att bredda, utveckla och fördjupa arbetet för att förenkla företagens vardag ytterligare. Utskottet har under hand fått uppgift om att ett nytt förenklingsprogram håller på att utarbetas i . I detta arbete tar man lärdom av de hittillsvarande erfarenheterna genom att bygga vidare på och utveckla det som fungerat bra och försöka utveckla eller avveckla det som fungerat mindre bra. Utskottet konstaterar att förslagen som läggs fram i motionerna A313 (C) och A318 (KD) närmast är av näringspolitiskt slag och skulle vara en fortsättning på det stöd till start av näringsverksamhet som finns på arbetsmarknadspolitikens område. Det pågående förenklingsarbetet i bör avvaktas. Motionerna A313 (C) och A318 (KD) avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Stöd till start av näringsverksamhet m.m. Antalet personer som anvisats programmet stöd till start av näringsverksamhet (starta-eget-bidrag) har ökat . Andelen som hade sysselsättning efter avslutad insats var . Starta-eget-bidraget har det bästa resultatet av alla arbetsmarknadspolitiska program. Flexibiliteten i programmet har ökat genom att det även är möjligt för personer inom jobbgarantin för ungdomar att få stöd till start av näringsverksamhet. Utskottet anser att stödet till start av näringsverksamhet alltjämt ska vara ett arbetsmarknadspolitiskt program som riktar sig till arbetslösa och i vissa fall personer som riskerar att bli arbetslösa. Det ska alltså inte ses som ett stöd under en övergångstid från anställd till företagare. Det är enligt utskottets mening bättre att generella insatser för att stimulera företagande görs inom näringspolitiken. En statistisk analys gjord av Statskontoret (2010:6) visar att personer som har deltagit i programmet än varken har bättre inkomst- eller sysselsättningsutfall än personer som har deltagit än så. En förlängning av stödperioden skulle riskera att i stället leda till en undanträngning av befintliga företag och minska kostnadseffektiviteten i programmet. Med anledning av motion A395 (KD) om att det särskilda stödet vid start av näringsverksamhet även borde kunna ges till andra grupper än arbetslösa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga vill utskottet betona att stödet ges för att förbättra möjligheter till sysselsättning för denna grupp. Stödet ska inte ses som en möjlighet till extra kapital till näringsverksamheten. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna A207 (M), A244 (M), A328 (S), A383 (SD) och A395 (KD). Utskottet vill inleda med att lyfta fram utbildningspolitikens betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen och betona vikten av ett väl fungerande reguljärt utbildningsväsen. Man kan konstatera att regeringen har gjort stora satsningar inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen och . Enligt utskottets mening är det viktigt att yrkesutbildningen anpassas och inriktas på bristyrken och andra yrken där efterfrågan på utbildad arbetskraft kommer att vara stor. Utskottet anser att arbetsmarknadsutbildningar ska vara korta, individanpassade och tydligt riktade mot efterfrågan på arbetsmarknaden. Utbildningarna ska huvudsakligen användas för personer inom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar och för grupper som bedöms befinna sig långt från arbetsmarknaden. Utskottet har fullt förtroende för att regeringen följer utvecklingen vad gäller deltagare, inriktning och omfattning och anpassning till arbetsmarknadens behov. Utskottet förutsätter att regeringen vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna Ub396 yrkande 3 (S), A213 (S), A222 yrkande 5 (S) och A276 yrkande 3 (S). Jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas tas upp i motionerna A233 (S) och A423 (MP). Jobb- och utvecklingsgarantins syfte är att erbjuda personer som varit arbetslösa individuellt utformade insatser för att de så snabbt som möjligt ska få arbete. Programmet är uppdelat i tre faser. Om personen inte har fått ett arbete med ersättning inträder den tredje fasen. I denna fas ska den arbetslöse få sysselsättning hos en anordnare förmedlad av Arbetsförmedlingen. Sysselsättning i fas tre kan bestå av arbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda eller som ordinarie personal inte hinner med och som höjer kvaliteten i verksamheten. På det sättet ska den arbetssökande få en möjlighet att skaffa sig erfarenheter, meriter och färska referenser. Varje sysselsättningsperiod i fas tre får pågå i högst . Programmet infördes och regleras i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. påbörjade de första deltagarna den tredje fasen av garantin. har antalet deltagare i denna fas ökat kontinuerligt och uppgick till 21 000 personer. I den tredje fasen är anordnarna offentliga eller privata arbetsgivare, sociala företag eller ideella organisationer. Det finns ingen tidsgräns för hur länge en person kan delta i denna fas av garantin. I en återrapportering till regeringen från Arbetsförmedlingen presenteras en undersökning av i vilken grad deltagarna ansåg att de aktiviteter som erbjudits inom jobb- och utvecklingsgarantin varit anpassade efter deras behov. Av de tillfrågade deltagarna uppgav att aktiviteterna varit mycket eller ganska bra anpassade efter deras behov medan uppgav att aktiviteterna varit ganska eller mycket dåligt anpassade efter deras behov. Utskottet ser liksom regeringen positivt på att Arbetsförmedlingen har påbörjat ett utvecklingsarbete som avser jobb- och utvecklingsgarantin i syfte att förbättra kvaliteten i aktiviteterna inom programmet och att öka möjligheten att erbjuda fler personer arbetsplatsförlagda aktiviteter. Utskottet utgår från att regeringen vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Motionerna A233 (S) och A423 (MP) avstyrks. Med anledning av invändningen i motion A375 (SD) mot instegsjobben kan utskottet konstatera att den svenska arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är inriktad på generella åtgärder som minskar utanförskapet för olika grupper i samhället. Utgångspunkten är att sådana åtgärder som riktar sig till invandrare som grupp endast ska förekomma i . Instegsjobb är en särskild subventionerad anställning som kan erbjudas till arbetslösa nyanlända invandrare . Anställningen ska kombineras med utbildning i svenska språket. Regeringen har aviserat förändringar av regelsystemet som ska underlätta för nyanlända att få anställning eftersom denna grupp har svårigheter att få arbete. Utskottet vill dock understryka att subventionen, som är uppbyggd enligt samma princip som det särskilda anställningsstödet, inte är mer förmånlig för instegsjobben än för det särskilda anställningsstödet för långtidsarbetslösa. Utskottet gör bedömningen att instegsjobben kan leda till att fler personer med mycket svag förankring på arbetsmarknaden får ett jobb. Motion A375 (SD) avstyrks. I de grönas motion A424 yrkandena 1 och 2 föreslås en permanent modell för ett system som ger möjlighet till en paus i arbetslivet, exempelvis genom ett friår. Utskottet finner det anmärkningsvärt att de gröna anser det vara en god sysselsättningspolitik att betala människor för att vara helt utan sysselsättning, i synnerhet i ett arbetsmarknadsläge med alltför hög arbetslöshet. Utskottet vill också påminna om att IFAU:s utvärdering av friårets arbetsmarknadseffekter (IFAU 2005:10) visade att de som varit friårslediga inte arbetade i större omfattning efter friåret, att de i genomsnitt fick lägre månadslön och att de inte minskade sin sjukfrånvaro men att de däremot gick tidigare i pension. Arbetsmarknadseffekterna för deltagarna verkar alltså ha varit negativa. Ett återinfört friårssystem skulle enligt utskottets mening vara ett kraftigt avsteg från arbetslinjen. Utskottet noterar i sammanhanget att det var i bred samstämmighet som friåret avskaffades (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:AU1). Motion A424 yrkandena 1 och 2 (MP) bör avslås av . Med anledning av motionerna A314 (S) och A322 (S) om att involvera folkhögskolorna i arbetsmarknadspolitiken vill utskottet understryka att regeringen allmänt sett gör stora satsningar inom det reguljära utbildningssystemet. Dessutom vill utskottet peka på den satsning på motivationskurser för unga som förlagts på folkhögskolor och inleddes och som förlängs med . Målgruppen för denna insats vidgas så att samtliga arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskola kan ta del av den. Utskottet ser positivt på att finna den bästa lösningen i varje enskild insats och utgår från att folkhögskolorna är mycket väl lämpade i detta sammanhang. Motionerna A314 (S) och A322 (S) avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. I förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag finns bestämmelser om stöd till flyttning som sker av arbetsmarknadspolitiska skäl (flyttningsbidrag) och om bidrag som lämnas i form av respenning och pendlingsstöd. Huvudregeln enligt 2 § är att flyttningsbidrag får lämnas till den som har fyllt och i övrigt uppfyller de krav som finns i förordningen. Undantagsvis kan viss respenning lämnas till den som har fyllt . Motion A327 (S) tar sikte på pendlingsstödet, vars syfte är att underlätta geografisk rörlighet på arbetsmarknaden genom att ekonomiskt stödja den som inte kan få arbete på eller i närheten av hemorten och som har fått arbete på annan ort och måste pendla till orten där arbetsplatsen är belägen. Stöd till veckopendling och dagpendling kan lämnas för kostnader för resor utanför normalt pendlingsområde. Reglerna för flyttningsbidrag har setts över. Bakgrunden till översynen var främst Europeiska kommissionens uppfattning att bryter mot krav på fri rörlighet när Arbetsförmedlingen lämnar flyttningsbidrag endast för anställningar i . I betänkandet, Flyttningsbidrag och unionsrätten (SOU 2010:26), som överlämnades till regeringen , föreslås bl.a. att flyttningsbidrag ska kunna lämnas även för arbete utomlands om det finns arbetsmarknadspolitiska motiv till förflyttningen. Man måste också vara inskriven hos Arbetsförmedlingen och ha anvisats ett s.k. lämpligt arbete inom eller utom . Utredningens betänkande bereds . Utskottet anser att regeringens beredning bör avvaktas. Motion A327 (S) avstyrks. Anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Förslag till anslag 2011 Anslaget avser huvudsakligen kostnader för jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar, arbetsmarknadsutbildning, anställningsstöd inklusive bidrag till instegsjobb, förberedande utbildning och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspolitiska program. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Anslaget minskar med jämfört med budgetpropositionen inklusive tilläggsbudgetar, se tabell 4.12 Anslagsutveckling i budgetpropositionen. Antalet deltagare i program sjunker i takt med konjunkturförbättringen, och kostnaden per deltagare i garantierna beräknas bli lägre. beräknas 167 000 personer delta i arbetsmarknadspolitiska program, varav ca 7 000 platser avser deltagare med rehabiliteringspenning finansierade från utgiftsområde 10. Regeringen förstärker bl.a. genom 6 000 fler årsplatser i arbetspraktik och genom förbättrade villkor för det särskilda anställningsstödet och för instegsjobben. Regeringen föreslår att ett ramanslag på ca anvisas (prop. punkt 10 i denna del). Av medlen får högst användas för jobbcoacher i Arbetsförmedlingens egen regi. S, MP, V I flerpartimotion A367 av m.fl. (S, MP, V) avsätts mer på anslaget än i regeringens förslag med syftet att återupprätta den aktiva arbetsmarknadspolitiken (yrkande 1 i denna del) och skapa 100 000 fler jobb, praktik- och utbildningsplatser (yrkande 2). Partierna vill införa ett ungdomsavdrag där hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Motsvarande subvention ska kunna ges till den som ger en ung person en praktik- eller traineeplats. Gröna jobb var enligt motionen ett framgångsrikt program för långtidsarbetslösa som man nu vill pröva igen. avsätts , vilket beräknas räcka till ca 500 platser. Med hänvisning till att hälften av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats bör en utbyggnad ske så att det finns 5 000 platser . Av dessa ska 2 500 avse unga mellan . Det ska också vara möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar. Regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning bör utökas . I motionen föreslås även ett stöd som riktas till dem som har anställning, men vill ta steget att vidareutbilda sig eller starta ett företag. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös person går in och vikarierar under tjänstledigheten. Förslaget omfattar ca 1 200 helårsplatser . Partierna avvisar regeringens förslag om coacher och arbetspraktik. minskar i motion A390 i denna del anslaget med . Partiet säger nej till regeringens s.k. jobbcoacher och instegsjobben. Man vill slopa arbetsgivaravgiften för lärlingsanställningar och stimulera småföretagarna, bl.a. genom ett förlängt starta-eget-bidrag. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det är rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning när arbetsmarknadsläget nu förbättras. En ganska samstämmig bild hos regeringen och de myndigheter som gör konjunkturprognoser är dock att arbetslösheten fortfarande kommer att vara hög. Parallellt med den allmänt sett positiva utvecklingen på arbetsmarknaden är det fortfarande många personer med långa arbetslöshetstider och i utanförskap, vilket är allvarligt. När det gäller arbetslösa ungdomar är det viktigt att de kan erbjudas stöd för att få en mer varaktig förankring på arbetsmarknaden. Utskottet ser det också motiverat att även i fortsättningen satsa en del av resurserna på korttidsarbetslösa för att de så snabbt som möjligt ska kunna återgå till ett arbete. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till nya och fortsatta satsningar på området och anser den föreslagna anslagsnivån väl avvägd. Med hänvisning till det som anförts ovan ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag (prop. punkt 10 i denna del), vilket innebär att motionerna A367 yrkandena 1 i denna del och 2 (S, MP, V) och A390 i denna del (SD) inte kan godtas. En sammanställning av utskottets förslag till medelsanvisning på anslag finns sist i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet budgetförslag som gäller lönebidrag och och motioner om insatser för att underlätta för funktionshindrade att ta sig in på arbetsmarknaden, frågor om lönebidrag under ett pågående anställningsförhållande, åldersgränsen för lönebidrag och sociala företag. Jämför reservationerna 13 (S, MP, V) och 14 (MP). Allmänna frågor om funktionshindrades arbetsmarknad Enligt beräkningar från () har ungefär 900 000 personer i åldern någon form av funktionsnedsättning. Enligt SCB gör drygt en halv miljon av dessa bedömningen att funktionsnedsättningen medför att deras arbetsförmåga är nedsatt. hade drygt 150 000 av samtliga inskrivna hos Arbetsförmedlingen en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I genomsnitt hade ca 82 000 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos eller en utvecklings- eller trygghetsanställning. Regeringens huvudstrategi för personer med funktionsnedsättning är att stödja inträdet på den ordinarie arbetsmarknaden. För att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta på arbetsmarknaden på jämlika villkor krävs att samhället är tillgängligt, att ingen diskriminering förekommer och att de personer som behöver stöd av olika slag får tillgång till det. Stödformerna är en viktig del i arbetet med att prioritera dem som står långt från arbetsmarknaden och fyller en avgörande funktion för många arbetssökande med funktionsnedsättning. Syftet med dessa insatser är att minska arbetslösheten, öka den produktiva sysselsättningen och möjliggöra övergångar till arbete utan stöd. Regeringen har vidtagit flera åtgärder under den föregående valperioden för att få ut fler personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Bland annat har införandet av nystartsjobb bidragit till att etablera målgruppen på arbetsmarknaden. Av samtliga som hade ett nystartsjobb hade eller 4 500 personer en funktionsnedsättning. De särskilda insatserna som Arbetsförmedlingen erbjuder personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har förstärkts. Regeringen har successivt ökat resurserna för lönebidrag och anställningar vid med sammanlagt för åren 20072010, vilket utgör en nivåhöjning av resurserna med . Därutöver har regeringen satsat ytterligare på lönebidrag och på trygghets- och utvecklingsanställningar med anledning av de förstärkta insatserna till personer vars dagar i sjukförsäkringen har tagit slut. Sammantaget uppgår nivåhöjningen av anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. 20102012 till . Antalet deltagare i de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har dock minskat med 3 600 personer jämfört med . Förändringen var särskilt stor för lönebidragsanställningarna, som minskade med ca 6 500 personer, medan antalet deltagare i trygghetsanställningar ökade med 3 900 personer jämfört med . Minskningen av antalet personer med lönebidrag kan förklaras av att nystartsjobb ersatt anställningar med lönebidrag. Ett förbättrat konjunkturläge har medfört att antalet anställda med lönebidrag nu ökar. (M) anser i motion A246 att regeringen bör utarbeta en policy och uppföljningsbara mål för hur människor med nedsatt funktionsförmåga ska beredas plats på arbetsmarknaden. I motion So287 yrkande 1 vill (FP) att regeringen verkar för att personer med funktionsnedsättning får en personlig coach med uppgift att stödja och offensivt arbeta med individens profil och arbetssökning. (FP) menar i motion A231 att man bör uppmärksamma personer med funktionsnedsättning i arbetsmarknadspolitiken, bl.a. genom inrättande av praktik- och traineeprogram och reformerade lönebidrag. I motion A400 av och (båda KD) betonas olika insatser för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att ta sig in på arbetsmarknaden, bl.a. genom en jobbpeng till den arbetssökande för att kunna välja arbetsförmedling, betygssättning av arbetsförmedlingar och återkommande prövning av arbetsförmågan för personer i daglig verksamhet. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att fler personer med funktionsnedsättning ska kunna få ett arbete. Det är därför angeläget att ta till vara den möjlighet som den kommande konjunkturuppgången ger personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma ut i arbete. Utskottet ser därför med tillförsikt på att Arbetsförmedlingen har antagit en handlingsplan för arbetet med denna personkategori i syfte att förstärka den positiva utvecklingen. Myndigheten genomför också projekt för att skapa fler ingångar till arbetsmarknaden för arbetssökande med funktionsnedsättning. Utskottet noterar även att regeringen avser att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att genomföra en informationskampanj för att uppmärksamma arbetsgivare om vilka insatser som finns för anställning av personer med funktionsnedsättning. Vidare anger regeringen i budgetpropositionen att den utvärderar förutsättningarna för Arbetsförmedlingen att mer effektivt och kraftfullt fortsätta matchningsarbetet i fråga om denna målgrupp. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma att stödet i form av personliga jobbcoacher till personer som blivit arbetslösa även gäller för funktionshindrade. Utskottet vill framhålla att diskrimineringslagens förbud mot direkt och indirekt diskriminering gäller för funktionshindrade som gör en förfrågan om eller söker ett arbete. Diskrimineringsförbudet gäller även om arbetsgivaren genom skäliga stöd- och anpassningsåtgärder kan göra så att en person med funktionshinder kommer i en jämförbar situation med personer utan funktionshinder. Utskottet välkomnar regeringens viljeinriktningsdokument , Arbete för alla Insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, med olika förslag som kan stärka möjligheten för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att finna, få och behålla ett arbete. Regeringen har som målsättning att i enlighet med viljeinriktningsdokumentet genomföra en översyn av de åtgärder och insatser som finns för dessa personer. Regeringen har ambitionen att i översynen speciellt låta analysera hur insatserna kan bidra till att öka möjligheten för unga personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få tillträde till arbetsmarknaden och hur stöden används för de olika målgrupper de är avsedda för. Det föreslås även att processen för att fastställa arbetsförmågan hos denna personkategori blir genomlyst. Syftet är att få underlag för att säkerställa att insatserna når rätt individer. Utskottet anser mot bakgrund av det som sagts ovan att det inte finns något behov av ett tillkännagivande med anledning av motionerna So287 yrkande 1 (FP), A231 (FP), A246 (M) och A400 (KD).