bet · GY01AU1 · 2010-12-03 00:00:00 — har ett uppdrag att genomföra utbildningar för skolledare om hur skolor kan arbeta med frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. När det gäller frågan om tvångsgifte noterar utskottet att regeringen har tillkallat en särskild utredare som har i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen vad gäller skyddet mot tvångsäktenskap (dir. 2010:54). Utredningen ska redovisa sitt betänkande senast . Med detta kan utskottet konstatera att det bedrivs ett omfattande arbete på området, vilket i denna del gjorts möjligt genom de förstärkta resurserna för jämställdhetspolitiken. Med det ovan anförda ställer utskottet sig bakom regeringens förslag (prop. punkterna 4 och 5 i denna del) och motsätter sig motion A292 i denna del (SD). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Övriga frågor om jämställdhet Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas regeringens skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Skrivelsen Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen Regeringen har genomfört en omfattande satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten inom i stort sett alla samhällsområden. Detta är den största satsningen på jämställdhetsområdet som någonsin genomförts i . Jämställdhetspolitiken har tillförts , vilket innebär en tiodubbling av resurserna på politikområdet jämfört med tidigare. Resurserna har fördelats till insatser som syftar till att uppnå målen i jämställdhetspolitiken. Vidare har regeringen valt att främja arbetet med jämställdhetsintegrering inom såväl statlig som verksamhet och att stimulera forskning och kunskapsutveckling inom jämställdhetsområdet. Arbetet mot alla former av mäns våld mot kvinnor, inbegripet prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, har prioriterats, och den största delen av anslaget inom den särskilda jämställdhetssatsningen har satsats på detta område. I skrivelsen lämnas en redovisning av hur dessa medel har använts och vilka åtgärder som har genomförts. En bedömning görs av uppnådda resultat. I anslutning till det mål för jämställdhetspolitiken som har fastställt att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv finns också ett antal delmål: en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och upphörandet av mäns våld mot kvinnor. Varje insats som har genomförts faller huvudsakligen inom ett av dessa delmål och redovisas på det sättet i skrivelsen. Det första delmålet en jämn fördelning av makt och inflytande innebär att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. I syfte att driva på utvecklingen för att öka andelen kvinnor på ledande befattningar inom myndigheter och därigenom minska löneskillnaden mellan män och kvinnor har regeringen beslutat om ett program för karriärutveckling för kvinnor i staten. Åtgärden är en av de mer omfattande i arbetet med att nå delmålet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Resultat av åtgärden visar framför allt att ett tydligt ägarskap och engagemang i frågan har uppnåtts i de 18 myndigheter som har medverkat i programmet. Dessutom har en rad åtgärder identifierats som måste utvecklas, bl.a. en transparent chefsrekrytering liksom att olika karriärvägar för anställda kvinnor och expertrollen görs tydligare. Regeringen har även fattat flera beslut som gäller kvinnor som tillhör nationella minoriteter, och när det gäller makt och inflytande har insatser särskilt riktats mot kvinnor inom den samiska minoriteten. Ett antal åtgärder har initierats i syfte att stärka de samiska kvinnornas delaktighet i såväl det samiska samhället som . Resultaten från åtgärden kan framför allt märkas i en attitydförändring avseende jämställdhet i det samiska samhället. Det andra delmålet ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Regeringens arbete i syfte att uppnå delmålet har tagit sin utgångspunkt i arbetet med att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. De åtgärder som finansierats inom den särskilda jämställdhetssatsningen har i huvudsak varit inriktade på kunskapsutveckling och forskning. Vidare har regeringen tagit ett samlat grepp om jämställdhet i utbildningssystemet, från till gymnasiet och högre utbildning. Inom ramen för jämställdhetsåtgärder i skolan har flera utbildningsinsatser gjorts, riktade till såväl lärare som rektorer i syfte att bl.a. öka kunskapen om jämställdhet generellt men även för att fortbilda i sex- och samlevnadsundervisning och hedersrelaterat våld och förtryck. Det tredje delmålet en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet innebär att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen har regeringen initierat studier för att fördjupa kunskaperna om fördelningen av det obetalda arbetet och om föräldraförsäkringen. () har fått i uppdrag att genomföra en tidsanvändningsundersökning. Undersökningarna skapar möjligheter att beskriva likheter och skillnader i kvinnors och mäns levnadsvillkor ur ett vardagsperspektiv och ge välfärdsrelevanta aspekter på vardagslivet och dess organisering. SCB har också fått regeringens uppdrag att genomföra en enkätstudie om skälen till föräldrars beslut om fördelningen av ansvar för barn och om val av barnomsorg. Det fjärde delmålet mäns våld mot kvinnor ska upphöra innebär att kvinnor och män, liksom flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. En mängd åtgärder har genomförts och dessa härrör framför allt från de tre handlingsplaner som regeringen beslutat om. Frågan om hedersrelaterat våld och förtryck har haft hög prioritet genom satsningar på förebyggande arbete, skydd och stöd för utsatta ungdomar och ökad kunskap om denna problematik. Sexuellt våld har uppmärksammats särskilt. Ett nationellt program för hälso- och sjukvårdens omhändertagande av sexualbrottsoffer har genomförts. Även särskilt utsatta grupper av kvinnor som utsatts för våld har uppmärksammats, t.ex. genom insatser för att öka kunskapen om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning hos yrkesgrupper som möter dessa kvinnor. Som betonats tidigare i detta betänkande står utskottet bakom regeringens satsning på jämställdhet. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken. En rad viktiga reformer har genomförts för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter reformarbetet under innevarande mandatperiod för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Med det ovan anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Sammanställning av anslagen på utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet bör godkänna regeringens förslag till fördelning på anslag under utgiftsområde 13. bör bemyndiga regeringen att för anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bör även godkänna regeringens förslag om att det får tas upp lån i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av . bör bemyndiga regeringen att för anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bör bemyndiga regeringen att för anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . De i sammanhanget behandlade motionerna bör avslås. Mot bakgrund av det som tidigare anförts av utskottet i anslutning till respektive anslag under utgiftsområde 13 tillstyrker utskottet regeringens förslag till fördelning på anslag på utgiftsområdet (prop. punkt 5) och avstyrker samtliga motionsyrkanden som berör anslagen. Det innebär att motionerna A374 (S, MP, V) och A292 (SD) avstyrks. Utskottet tillstyrker även att lån får tas upp i (prop. punkt 2) och att regeringen får bemyndiganden i fråga om anslagen 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (prop. punkt 1), 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare (prop. punkt 3) och 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder (prop. punkt 4). Utskottets förslag till riksdagsbeslut i fråga om anslagen på utgiftsområdet framgår av bilaga 2. En sammanställning av utskottets ställningstagande i förhållande till oppositionspartiernas förslag finns i bilaga 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regeringens skrivelse om integration, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A1 av m.fl. (S) yrkandena 14 och lägger skrivelse 2009/10:233 till handlingarna. När människor flyttar sprids arbetskraft, kunskap och idéer, nätverk växer och det uppstår nya möjligheter. Det är avgörande för framtid att denna öppenhet mot invandring och flyktingar består. Men tar det för många nyanlända flyktingar och invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden. För att fullt ut kunna ta till vara den kompetens och den resurs som de människor som söker sig till har, krävs en bättre fungerande arbetslinje för mottagande och snabbare etablering i arbete. En stark generell välfärdspolitik med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en fungerande arbetslinje är viktiga förutsättningar för en god social sammanhållning som också bidrar till ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. Regeringens skrivelse innehåller en redovisning av den förda politiken på integrationsområdet inom sju olika områden. Vi ställer oss bakom mycket av det som redovisas och de synsätt som ligger till grund för den förda politiken. Men på vissa områden saknar vi redovisningar eller ställningstaganden som kan föra politiken vidare. Det gäller hur mottagningssystemet för asylsökande kan förbättras, hur i princip alla vuxna i arbetsför ålder kan inkluderas i ett nytt system för snabbare etablering på arbetsmarknaden, hur förutsättningarna för företagande bland utrikes födda kan förbättras och hur förutsättningar kan skapas för att fler nyanlända elever ska kunna fullfölja skolgång och gymnasium med goda resultat. Vi socialdemokrater anser att fler kommuner måste dela på ansvaret för flyktingmottagandet, inte minst kommuner med goda förutsättningar när det gäller ekonomi, arbete och utbildning. Det är inte hållbart att kommuner som har lägre genomsnittlig inkomstnivå och höga kostnader fortsätter att ta emot den absoluta merparten av alla flyktingar som kommer till . Alla kommuner bör vara skyldiga att ordna flyktingmottagande. Preliminärt vill vi ändra socialtjänstlagen så att det blir obligatoriskt för alla kommuner att ta emot såväl asylsökande som nyanlända flyktingar. Alla kommuner ska dessutom vara skyldiga att ta emot ensamkommande flyktingbarn. Vi vill undersöka om ett sådant ansvar också kan underbyggas med ett ekonomiskt ansvar så att kommuner som tar emot få asylsökande ska bidra ekonomiskt till kommuner som tar emot många. träder den nya etableringslagstiftningen i kraft. Vi ställer oss i princip bakom betydande delar av reformen, bl.a. att Arbetsförmedlingen ska ha ansvaret för att utarbeta etableringsplaner och att det ska finnas en statlig individuell ersättning för den efter det att man fått uppehållstillstånd. Men vi har också kritiserat reformen där vi finner den för begränsad och otydlig. Förslaget om s.k. lotsar bör utvärderas löpande. Risken är att resurser försvinner från kvalitativa insatser som förmår korta de nyanländas väg till arbete och egen försörjning. Vi socialdemokrater menar också att alla vuxna nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan, också den som kommer som anhöriginvandrare eller den som flyttar till en svensk medborgare. Fler, inte minst många kvinnor, behöver få ett individuellt stöd utöver svenskundervisning och samhällsorientering för att kunna få ett arbete i . Vi vill också öka insatserna för att höja kvaliteten i sfi och avskaffa den s.k. sfi-bonusen. Som framgår av skrivelsen spelar utbildningsbakgrunden stor roll för studieresultaten, och vi menar att det inte är rimligt med ett belöningssystem som inte kompenserar för så uppenbara skillnader i utbildningsbakgrund. För de nyanlända som har en bakgrund som företagare eller som vill starta ett eget företag i vill vi att det ska finnas möjlighet att som en del i etableringsplanen följa ett företagarspår, som förutom svenskundervisning för blivande företagare även omfattar andra relevanta kurser. Vi menar att det generellt finns behov av att stimulera entreprenörer att första gången anställa en person, något som också skulle kunna vara till nytta för utlandsfödda företagare. Vi socialdemokrater vill ha ett bättre mottagande i skolan av nyanlända elever och en ökad styrning av resurserna. Därför har vi i ett annat sammanhang föreslagit en lagstiftning om att kommunen ska vara skyldig att fördela resurser till olika skolenheter efter elevernas behov. Detta gäller inte endast resurser för individuella insatser för de enskilda eleverna, utan ska gälla på skolnivå. Principerna kan t.ex. utgå från skolans upptagningsområde eller skolans elevsammansättning. Kommunernas ansvar för att möjliggöra övergången från s.k. förberedelseklass till reguljär klass är också något som behöver förtydligas. Äldre elever måste kunna få sina kunskaper validerade, och studiehandledning på det egna modersmålet måste kunna erbjudas för att ämneskunskaper ska kunna upprätthållas. Förskolan spelar också en viktig roll, inte minst när det gäller yngre barns möjligheter att lära sig svenska från grunden. Vi vill avskaffa vårdnadsbidraget eftersom detta förlänger vägen till arbete och egen försörjning för många kvinnor och utestänger deras barn från förskolan. Vad som ovan anförts bör ges regeringen till känna, vilket innebär att vi tillstyrker motion A1 yrkandena 14 och lägger skrivelsen till handlingarna. Företagande för utlandsfödda, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A335 av och (båda S) och 2010/11:A309 av (KD) yrkande 1. Förutsättningarna för personer med utländsk bakgrund som bor i att starta och driva företag behöver förbättras. Det är viktigt att ta vara på alla människors resurser och kunskap. Nya idéer och ny potential skapar tillväxt och jobb i . Människor som kommer till från andra länder med ambitionen att starta eget ska kunna få bättre vägledning för detta. Det är bra även ur integrationssynpunkt. Kommunerna bör därför arbeta mer aktivt med dessa frågor. Vad som ovan anförts bör ges regeringen till känna, vilket innebär att vi tillstyrker motion A335. Anslag på utgiftsområde 13 , punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: Anslag på utgiftsområde 13 Bemyndigande beträffande anslag 1:4 avslår proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 1. Bemyndigande beträffande anslag 1:6 Bemyndigande beträffande anslag 3:1 Anvisning av anslag under utgiftsområde 13 Anslaget anvisas enligt tabell under Ställningstagande nedan. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:A292 av och (båda SD) och 2010/11:A374 av m.fl. (S, MP, V) samt avslår proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 5. Liksom Socialdemokraterna, och anser jag att sfi-bonusen ska avskaffas och att regeringens system för etableringslotsar för nyanlända ska avvisas. Jag anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde minskas med totalt i förhållande till regeringens förslag på det sätt som föreslås i motion A374 (S, MP, V) och som framgår av tabellen nedan. Belopp i 1 000-tal kronor Reservantens förslag (SD) 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsinsatser till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Vad som ovan anförts innebär att jag tillstyrker flerpartimotion A374 i denna del (S, MP, V) och motion A292 (SD) i de delar den sammanfaller med motion A374. Anslag på utgiftsområde 13 , punkt 7 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP) anför: Vi i Socialdemokraterna, de gröna och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att ramarna som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Våra samlade utgifter på utgiftsområde 13 är lägre än i regeringens budgetproposition. En särskild bedömning måste göras i varje utskott där vi har lägre samlade utgifter än regeringen. Vår bedömning är att våra förslag på utgiftsområde 13 tydligt är en del av en samlad politik. Vi lägger därmed fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. I vår motion om utgiftsområde 13 beskriver vi i Socialdemokraterna, de gröna och vår politik inom området integration och jämställdhet. Vi anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde minskas med på det sätt som framgår av vår motion A374 (S, MP, V) och av nedanstående tabell. Belopp i 1 000-tal kronor 1:3 Etableringsinsatser till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Vi har följande kommentarer till våra anslagsförslag. Att människor av olika skäl flyttar mellan länder är en naturlig process som både ställer naturliga krav på samhället och tillför nya erfarenheter och kunskaper. Anledningarna till att människor flyttar kan vara många och sammansatta. Det kan bl.a. handla om fattigdom, miljöförstöring, klimatförändring, krig, förtryck eller förföljelse i hemlandet. Migrationen i världen ökar och är en del av den utvecklingen. har antalet människor som flyttar till ett annat land i världen fördubblats och uppgår till ca 200 miljoner. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och det uppstår nya möjligheter. är i sig ett tydligt exempel på att den kunskap, arbetskraft och mångfald som har kommit hit har haft stor betydelse för svensk tillväxt och utveckling. Men migration kan också innebära stora utmaningar, såväl för de människor som flyttar som för de länder de lämnar eller flyttar till. Nyanlända invandrare är för oss tre partier en grupp som ska vara prioriterad och som ska få ta del av Arbetsförmedlingens breda utbud av insatser. Därför avvisar vi regeringens etableringslotsar för nyanlända, och i stället föreslår vi att fördelas till Arbetsförmedlingen för en bättre introduktion av denna grupp som vi kraftfullt utökar resurserna för arbetsmarknadsutbildning, reguljär utbildning, validering och praktik. Dessutom vill vi att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan, och anslår 30 miljoner till det. Språket är en nyckel för att nyanlända lättare ska få jobb. I stället för regeringens satsning på sfi-bonus vill vi göra en kvalitetssatsning på sfi, vilket redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vi vill att alla kommuner ska göras skyldiga att ta emot flyktingar. vill vi också höja kommunersättningen vid flyktingmottagande med . Utöver dessa förslag har vi som reformambition att tillföra . Enligt vår mening är en stark generell välfärdspolitik med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en fungerande arbetslinje viktiga förutsättningar för en god sammanhållning som också bidrar till ekonomisk tillväxt och ökat välstånd.