bet · GY01FiU2 · 2010-12-14 00:00:00 — Utskottet konstaterar att såväl det temporära inslaget i kapitalhöjningen som fokuseringen på bankens kärnområden ligger i linje med de ståndpunkter regeringen fört fram i diskussionerna om NIB:s kapital. Med det som anförts ovan tillstyrker utskottet att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i NIB. Utskottet tillstyrker också att bemyndigar regeringen att utöka garantiåtagande gentemot NIB med , vilket innebär att , inklusive tidigare gjorda åtaganden, ikläder sig ett statligt betalningsansvar i form av statliga garantier till NIB på totalt högst . Utskottet tillstyrker vidare att godkänner ändringen av stadgarna i NIB. Avgiftsfinansierad verksamhet inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20112013 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av för investeringar i fastigheter. Statens fastighetsverks (SFV) uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras genom hyresintäkter samt genom lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Regeringen föreslår att godkänner den investeringsplan för SFV som redovisas i avsnitt 8.5.1 i propositionen. Regeringen föreslår också att SFV får ta upp lån i till ett belopp av för investeringar i fastigheter m.m. Detta innebär att SFV:s låneram ligger kvar på samma nivå som . Tabell 5 Investeringsplan för 20112013 Förutom den översiktliga investeringsplanen i tabell 7 redovisar regeringen i budgetpropositionen även en tabell över pågående och planerade investeringar (tabell 8.6 utgiftsområde 2). Av tabellen framgår också hur mycket som investerats i respektive projekt. Projekt redovisas inte i tabellen, men av propositionen framgår att dessa beräknas uppgå till . Tabell 6 Utnyttjad låneram för Utnyttjad andel av låneram (%) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan 20112013 och låneram för SFV 2011. Utskottets förslag i korthet Regeringen godkänner regeringens investeringsplan för för perioden 20112013 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. (FortV) huvuduppgift är att förvalta statliga fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringen föreslår att godkänner den investeringsplan för FortV som redovisas i avsnitt 8.5.3 i propositionen. Regeringen föreslår också att FortV får ta upp lån i till ett belopp av för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Låneramen för FortV höjs därmed med jämfört med ramen . Tabell 7 Investeringsplan för 20112013 Förutom den översiktliga investeringsplanen i tabell 9 redovisar regeringen i budgetpropositionen även en detaljerad tabell över pågående och planerade investeringar som överstiger (tabell 8.12 utgiftsområde 2). Av tabellen framgår dock inte hur mycket som investerats i respektive projekt. Projekt med en investeringskostnad som understiger redovisas inte i tabellen, men av propositionen framgår att dessa beräknas uppgå till . FortV:s investeringsverksamhet har varit relativt låg i avvaktan på beslut om försvarspolitisk inriktning 2009. Tabell 8 Utnyttjad låneram för Utnyttjad andel av låneram (%) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan 20112013 och låneram för FortV 2011. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringarna i anläggningstillgångar som används i verksamheten till ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekontot i till ett belopp av . ändrades Sjunde AP-fondens uppdrag (prop. 2009/10:40, bet. 2009/10:SfU9). Den tidigare s.k. premiesparfonden, vilken var den fond som de s.k. icke-väljarna i premiepensionssystemet placerades i, ersattes av en fond med generationsprofil (). Utöver detta förvalsalternativ, som genom förändringen även är ett valbart alternativ i premiepensionssystemet, erbjuder Sjunde AP-fonder också tre s.k. fondportföljer: AP7 Offensiv, AP7 Balanserad och AP7 Försiktig. AP7 Såfa och de tre fondportföljerna är uppbyggda via två olika fonder, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Det gäller även de kostnader som krävs för att bygga upp verksamheten från grunden. Men för att åstadkomma neutralitet mellan generationerna sprids uppbyggnadskostnaderna ut över . För att åstadkomma denna neutralitet disponerar Sjunde AP-fonden en kredit i . Sjunde AP-fondens mål är att det s.k. balanserade underskottet ska vara avbetalat och eliminerat till 2020. Sjunde AP-fondens intäkter beräknas uppgå till 2010. uppskattas fondens kostnader till (varav 2,4 miljoner utgörs av räntekostnader). Det ger ett underskott på , vilket innebär att det sammanlagda balanserade underskottet stiger från 2009 till ca 2010. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för Sjunde AP-fondens verksamhet 2011 på högst . Regeringen bedömer, i likhet med , att det finns behov av en högre säkerhetsmarginal för att trygga ett eventuellt likviditetsbehov om Sjunde AP-fondens kapital minskar kraftigt till följd av dels Sjunde AP-fondens förändrade uppdrag, dels den osäkra marknadsutvecklingen. Regeringen anger dock att den avser att bevilja Sjunde AP-fonden en ram på . Den högre ramen på ger regeringen ett utrymme att med mycket kort varsel utöka krediten om förutsättningarna för Sjunde AP-fondens verksamhet snabbt skulle förändras. Regeringen föreslår också att Sjunde AP-fonden får möjlighet att ta upp lån i till ett belopp av för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Utskottet vill till att börja med påminna om att har beslut om kredit på räntekonto och låneram för Sjunde AP-fonden tagits i samband med behandlingen av finansplanen i budgetpropositionen och besluten om ramarna för samtliga utgiftsområden (FiU1). Från och med budgetpropositionen har behandlingen av Sjunde AP-fondens krediter flyttas till utgiftsområde 2 och behandlas därför nu i FiU2. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Övriga förslag inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att kan utforma sin organisation utan att beakta vad som sagts om lokala bolag i tidigare riktlinjer. avslår en motion om att en del av Akademiska Hus avkastning direkt ska tillföras den högre utbildningen. bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8) förutsattes att lokala bolag som ägde fastigheterna, och där utbildningsintressena hade majoritet, skulle bildas på universitetsorterna. Kraven på att representanter för utbildningsintressena skulle ingå i bolagens styrelser togs bort 1998 (prop. 1997/98:137, bet 1997/98:FiU25), och föreslår regeringen att kravet på lokala bolag tas bort. har sex regionala bolag. Enligt regeringen har denna struktur visat sig vara mindre ändamålsenlig, bl.a. till följd av förändringar i omvärlden. En förändrad koncernstruktur i Akademiska Hus är en förutsättning för att kunna skapa en bättre kapitalstruktur i bolaget. Därför bör Akademiska Hus kunna organisera sig utan beaktande av lokala bolag. Regeringen anser dock att det även fortsättningsvis finns fördelar med att Akademiska Hus har verksamhet lokaliserad i olika regioner för att finnas i närheten av sina huvudsakliga kunder. Enligt regeringen bör en eventuell omstrukturering förankras hos universiteten och högskolorna innan den genomförs. I motion Fi250 av (S) anser motionären att Akademiska Hus, som förvaltar och hyr ut lokaler och fastigheter till universitet och högskolor, inte bör drivas med maximal vinst som ledstjärna utan som ett allmännyttigt fastighetsbolag där vinsten stannar hos den högre utbildningen och forskningen. Akademiska Hus är enligt motionären ett välskött och lönsamt bolag som hävdat sig väl i sin nya konkurrensutsatta roll. Många lärosäten upplever dock att hyresnivån är för hög pengar som hade kunnat användas för undervisning i stället för att levereras in som aktieutdelning till statsbudgeten. Motionären anser att de vinster Akademiska Hus gör bör återföras till högskolesektorn. Skattebetalarna bör få en ersättning motsvarande statens upplåningskostnad för det kapital som är nedlagt i fastigheterna. All vinst därutöver bör återföras till universiteten och högskolorna. Detta skulle ge den högre utbildningen betydande resurser utan att driva upp skatterna eller belasta statsbudgetens utgiftstak. är näst största fastighetsbolag och bildades i samband med ombildningen av dåvarande . I propositionen (1992/93:37) som föregick bildandet förutsattes att det skulle bildas lokala bolag på universitetsorterna i vilka representanter för universiteten och högskolorna skulle ha styrelsemajoritet. består av moderbolaget och sex dotterbolag som äger fastigheterna Akademiska Hus Syd, , Akademiska Hus Öst, Akademiska Hus , Akademiska Hus och Akademiska Hus Norr. Kravet på representanter för utbildningsintressena i dotterbolagens styrelser togs bort 1998 (prop. 1997/98:137). I budgetpropositionen föreslår regeringen nu att även kravet på lokala bolag tas bort. Utskottet kan till att börja med konstatera att informationen i budgetpropositionen om bakgrunden till förslaget är begränsad. Enligt uppgifter som utskottet inhämtat från grundar sig dock förslaget bl.a. på en begäran från om att få fusionera upp de sex dotterbolagen i moderbolaget. Genom en fusion skulle man bl.a. kunna ta fram de stora fastighetsvärden som finns i dotterbolagen och som värderas till äldre anskaffningsvärden. Fusionen skulle förbättra förutsättningarna för att förändra kapitalstrukturen i bolaget och öka ägarens möjligheter att bedöma bolagets kapitalbehov. En fusion skulle dessutom ge samordningsfördelar som är svåra att utnyttja genom att verksamheten är utspridd på sex olika bolag. Driften och förvaltningen skulle bättre kunna effektiviseras, t.ex. genom en gemensam administration på olika områden. Regeringen skriver i budgetpropositionen att den bedömer att Akademiska Hus även i fortsättningen bör ha verksamhet i olika regioner för att bolaget ska befinna sig i närheten av sina kunder. En eventuell omstrukturering bör föregås av en förankring hos universiteten och högskolorna, bedömer regeringen vidare. Enligt utskottets mening är det viktigt att fastighets- och förmögenhetsförvaltningen i bedrivs på ett effektivt och kompetent sätt. Utskottet väljer att inte ha några synpunkter på hur verksamheten ska organiseras internt i företaget för att man bäst ska uppnå detta mål. Däremot är det enligt utskottets mening viktigt att en eventuell omorganisation noga förankras och genomförs i dialog med kunderna, dvs. med universiteten och högskolorna i de olika regionerna. Enligt uppgifter från är tanken att de sex dotterbolagen, vid en eventuell omorganisation, ska ersättas med regionkontor eller regionala enheter inom . Med det som anförts tillstyrker utskottet regeringens förslag. I motion Fi250 (S) anförs att inte bör drivas med maximal vinst som ledstjärna utan som ett allmännyttigt bolag där vinsten stannar hos den högre utbildningen och forskningen. Staten bör få ersättning motsvarande statens egen upplåning för det kapital som är nedlagt i bolaget. Avkastningen därutöver bör återföras till högskolorna. Den högre utbildningen skulle denna väg tillföras betydande resurser utan att skatterna drivs upp eller statsbudgetens utgiftstak belastas, enligt motionären. Akademiska Hus verkar på en konkurrensutsatt marknad. Det innebär enligt utskottets mening att verksamhets- och avkastningskraven på Akademiska Hus måste sättas i enlighet med de villkor som gäller för andra aktörer på marknaden. I annat fall påverkas konkurrensen och effektiviteten på marknaden och i bolaget. Har man ambitionen att öka resurserna till den högre utbildningen bör man också, enligt utskottets mening, gå den normala vägen via anslag i budgeten där tillskottet prövas mot andra angelägna ändamål och inte via olika konstruktioner vid sidan av statsbudgeten. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi250 (S). Anslagen 2011 inom utgiftsområde 2, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion i anslutning till regeringens vårproposition 2010 och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att ramarna som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Våra samlade utgifter på utgiftsområde 2 är lägre än i regeringens budgetproposition. En särskild bedömning måste ske i varje utskott där vi har lägre samlade utgifter än regeringen. Vår bedömning är att våra förslag på utgiftsområde 2 tydligt är en del av en samlad politik. Vi lägger därför fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. Vi anser att man i den ekonomiska krisen måste prioritera jobbskapande investeringar och hålla tillbaka andra utgifter. Vi föreslår därför att en effektivitetsbesparing på görs i den statliga myndighetssektorn. Vi anser också att programmet om Offentligt etos i statsförvaltningen bör avbrytas, vilket innebär att anslaget 1:2 bör minskas med 2011. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 3.8.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst under 20122016 (avsnitt 3.8.3). bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 5.6.2). godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112013 (avsnitt 8.5.1). bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 12 i för investeringar i fastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 8.5.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 8.5.2). godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112013 (avsnitt 8.5.3). bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 9 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 8.5.3). bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 11.5). godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska () och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om högst (avsnitt 12.5.1). godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Nordiska Investeringsbanken (NIB) och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till NIB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om högst 1 (avsnitt 12.5.2). godkänner ändringen av stadgarna i NIB som innebär att kapitalstocken ökar i enlighet med kapitalhöjningen under p. 11 (avsnitt 12.5.2). anvisar för anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:11:14, 1:16 och 1:17), enligt följande uppställning: bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av (avsnitt 15.5.1). anvisar för ett anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt följande uppställning: Anslag (ramanslag) Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: godkänner regeringens förslag att Akademiska Hus kan inrättas utan beaktande av vad som anges om lokala bolag i tidigare riktlinjer (avsnitt 3.6.1). Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi250 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Akademiska hus. 2010/11:Fi264 av m.fl. (S, MP, V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2011 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: Anslag (ramanslag) Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avbryta programmet om offentligt etos i statsförvaltningen. Förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag. Företrädarna för S, MP och V redovisar sina synpunkter på anslagen i ett gemensamt yttrande. Anslag (ramanslag) Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse