bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Vad gäller stöd till studenter i övergången mellan studier och arbete ser utskottet positivt på den verksamhet som bedrivs vid många lärosäten men anser att sådana insatser faller inom ramen för ordinarie anslag. Enligt 6 kap. 3 § högskoleförordningen (1993:100) ska studenter ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Högskolan ska se till att den som avser att påbörja en utbildning har tillgång till den information om utbildningen som behövs. Universitet och högskolor har i regleringsbrevet getts mål som bl.a. inkluderar att förbättra information och vägledning om utbildningsvägar vid lärosätet samt om framtida möjligheter på arbetsmarknaden för olika utbildningar. Återrapportering om arbetet ska ske i samband med årsredovisningen . Vad gäller yrkanden om en ytterligare utbyggnad av högskolan vill utskottet understryka att en av de stora satsningar som görs inom utgiftsområde 16 är den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid våra universitet och högskolor. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) beslutade om en tillfällig satsning på 10 000 extra högskoleplatser till 25 universitet och högskolor till en kostnad av totalt (bet. 2009/10:UbU1, rskr. 20009/10:126). Utbildningsplatserna fördelas framför allt mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva har gjort av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. Utskottet har välkomnat denna satsning (2009/10:UbU1 s. 47) och anser den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna. Utskottet vill här än en gång framhålla att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. uppgift enligt myndighetens instruktion omfattar inte att fördela resurser för utbildning till universitet och högskolor. Utskottet vill avslutningsvis erinra om att enligt det nuvarande resursfördelningssystemet som beslutat om (prop. 1992/93:1, 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) tilldelas varje universitet och högskola ett anslag för grundläggande högskoleutbildning som beräknats enligt vissa kända principer. och högskola ska erhålla resurser för den grundläggande utbildningen inom ramen för ett samlat anslag. Utskottet anser inte att denna ordning bör ändras. 2:2 Verket för högskoleservice Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 2:2 Verket för högskoleservice. Anslaget används för utgifter för antagningsverksamheten och bedömningar av utländska gymnasiebetyg vid Verket för högskoleservice. Regeringen föreslår att under anslaget 2:2 Verket för högskoleservice för anvisar . I anslagsbeloppet ingår en pris- och löneomräkning med (1,). Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Anslagen för grundutbildning vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar de av regeringen föreslagna anslagsbeloppen, sammanlagt 19 , för under anslagen för grundutbildning vid universitet och högskolor. Under anslagen till statliga universitet och högskolor beräknas all ersättning som är förenad med de utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som ska gälla för lärosätena. Ersättningen avser utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Regeringen föreslår att för anvisar 19 för grundutbildning. Samtliga ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer har för pris- och löneomräknats . Förslag till anslagsbelopp per lärosäte framgår av bilaga 2. Regeringens förslag innebär bl.a. följande. beslutade efter förslag av regeringen om en tillfällig satsning på 500 högskoleplatser till fyra lärosäten i med anledning av de svårigheter som regionen stod inför (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). I den nu aktuella budgetpropositionen föreslås att satsningen fortsätter . I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) beslutade om en tillfällig satsning på 10 000 extra högskoleplatser vid 25 universitet och högskolor till en kostnad om totalt (bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Denna satsning fortsätter . Med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och fr.o.m. föreslår regeringen att ca detta år dras in från universitet och högskolor, dvs. avses ingen motsvarande neddragning göras och nivån återgår således. Antalet studieavgiftsskyldiga studenter beräknas då omfatta motsvarande ca . På detta sätt kan dessa medel, som motsvarar ca 4 500 platser, användas för att trappa ned den tillfälliga satsningen på högskoleplatser . I budgetpropositionen aviserade regeringen permanenta omfördelningar på totalt från de lärosäten som fortfarande bedöms ha ekonomiskt utrymme inom takbeloppet till de lärosäten som har starkt söktryck. Dessa omfördelningar bidrar till att den tillfälliga satsningen på nya platser och 2011 kan genomföras. Regeringen beräknar en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och totalt . En sådan höjning bör enligt regeringen läggas på utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, där behovet bedöms vara som störst, genom att ersättningen per helårsstudent inom dessa områden höjs. beslutade att resurserna för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och vara fullt utbyggd . Fullt utbyggd omfattar den kvalitetsbaserade resurstilldelningen . beslutade om propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). I enlighet med förslagen och bedömningarna i propositionen införs studieavgifter för studenter som inte är medborgare i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller , s.k. tredjelandsstudenter. Varje lärosäte ska bestämma avgifternas nivå så att full kostnadstäckning uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i sin helhet. Intäkterna ska disponeras av lärosätena. Genom att man låter universitet och högskolor ta ut en studieavgift av tredjelandsstudenter frigörs ett ekonomiskt utrymme inom ramen för lärosätenas ordinarie takbelopp, motsvarande det utrymme som beräknas användas för tredjelandsstudenter. Som en följd av detta föreslås vissa förändringar av anslagen för grundutbildning. I likhet med den bedömning som regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslås anslagen minska 2011. avser man inte att göra någon motsvarande neddragning. bedöms anslagen minska permanent med de belopp som beräknas motsvara omfattningen av avgiftsbelagda tredjelandsstudenter (se tabell 4.3 i budgetpropositionen utg.omr. 16 s. 71). Minskningen av anslagen baseras på antalet tredjelandsstudenter och är beräknad så att den inte överstiger av takbeloppet för något lärosäte. Regeringen avser att använda minskningen av anslagen till insatser för att öka kvaliteten i utbildningen på grundnivå och avancerad nivå. För en kvalitetshöjning av grundutbildningsanslagen beräknas . Den kvalitetsbaserade resursfördelningen beräknas omfatta 2013, och fullt utbyggd att omfatta . Regeringen avser även att använda medel som frigörs från de minskade anslagen till stipendier och information till tredjelandsstudenter. För detta ändamål beräknas . Regeringen avser att återkomma med förslag om användningen av de medel som ännu inte beräknats . I propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter presenterade regeringen två stipendieprogram för tredjelandsstudenter. Det ena stipendieprogrammet riktar sig till studenter från länder som har ett långsiktigt utvecklingssamarbete med, och föreslås avsättas för detta ändamål från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Ambitionen är att programmet, i enlighet med de principer som redovisades i propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter, bör utökas. Stipendierna ska användas för att täcka både studieavgifter och levnadskostnader och ska administreras av . Det andra stipendieprogrammet riktar sig till särskilt kvalificerade studenter från tredjeland (exklusive studerande som kan få stipendier från stipendieprogrammet riktat till studenter från de länder som har ett långsiktigt utvecklingssamarbete med). ska enligt förslaget anvisas under utgiftsområde 16, och beräknar man att avsätta för stipendierna. Medel för detta beräknas under anslaget 2:53 Särskilda utgifter för universitet och högskolor m.m. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottet har vid flertalet tillfällen under den förra mandatperioden uttalat att de svenska lärosätena måste ges de bästa förutsättningarna för att ska kunna fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation (se t.ex. bet. 2009/10:UbU13). För att ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass. har och regeringen, såsom redovisas i betänkandet och budgetpropositionen, beslutat en rad reformer för universitets- och högskolesektorn, som genomförts eller är på väg att genomföras. Utskottet kommer med intresse att följa detta reformarbete. Anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar de av regeringen föreslagna anslagsbeloppen, sammanlagt 11 , för under anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. Anslagen används till ersättning för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att för anvisar 11 för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. Samtliga ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer har för pris- och löneomräknats . Förslag till anslagsbelopp per lärosäte framgår av bilaga 2. Regeringens förslag innebär sammanfattningsvis bl.a. följande. Regeringen lämnade i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen presenterade en satsning på forskning och innovation. beräknas resurserna till forskning ha ökat med jämfört med . I budgetpropositionen föreslås, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen, en ökning med . Av detta belopp fördelas för satsningar på strategiska forskningsområden. Vidare tillförs lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå . Den enskilt största satsningen i forsknings- och innovationspropositionen är satsningen på strategiska forskningsområden. Regeringen menar att koncentrerade satsningar på högkvalitativ forskning och forskning av stor betydelse för samhället och näringslivet, inklusive en utvecklad forskningsinfrastruktur, behövs för att stärka konkurrenskraften inom svensk forskning och svenskt näringsliv. Strategiska satsningar görs främst inom tre övergripande områden: medicin, teknik och klimat. På regeringens uppdrag föreslog , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem () och i samråd med för arbetsliv och socialvetenskap (Fas) en fördelning av de strategiska medlen till lärosätena efter att ha genomfört utlysning, beredning och kvalitetsbedömning av ansökningar. För de strategiska satsningarna fördelas till lärosäten och 2010. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare fördelas för de strategiska satsningarna , varav huvuddelen av medlen fördelas till lärosäten och fördelas till för särskilda infrastruktursatsningar (se anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation). Regeringens förslag innebär att de strategiska medlen till forskning och infrastruktur fortsatt fördelas i enlighet med de omnämnda forskningsmyndigheternas förslag. Medlen till varje områdesprojekt bör fördelas till det huvudsökande lärosätets anslag för forskning och forskarutbildning. De medel som i ansökningarna om strategiska medel har beräknats till medsökande bör inledningsvis tilldelas dessa av den huvudsökande. På har det huvudansvariga lärosätet i samverkan med medsökande ett ansvar för att målen för de strategiska satsningarna uppnås, vilket kan innebära behov av omfördelning av resurser. Se tabell 9.2 (budgetpropositionen utg.omr. 16 s. 170) för fördelningen och 2011 samt den beräknade fördelningen . Förändringar på anslagen för forskning och forskarutbildning Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor föreslås 2011 öka med (se tabell 9.2 i budgetpropositionen utg.omr. 16 s. 170), och i enlighet med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) föreslås anslagen för forskning och forskarutbildning öka med ytterligare i en förstärkning av basresursen. Totalt föreslås därmed anslagen för forskning och forskarutbildning öka med 2011. I enlighet med forsknings- och innovationspropositionen sker en omfördelning baserad på kvalitetsindikatorerna externa medel samt vetenskaplig produktion och citeringar. Tillskotten och omfördelningen av medel på anslagen till forskning för uppgår till de belopp som redovisas i tabell 9.1 Förändringar på anslagen för forskning och forskarutbildning (budgetpropositionen utg.omr. 16 s. 169). Mer om kvalitetsbaserad fördelning av forskningsmedel I forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). På samma sätt som i budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagsmedel till lärosätena tillförs utifrån deras resultat mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Sammanlagt föreslås bli anvisade på detta sätt. Regeringen föreslår också att forskningsmedel omfördelas i enlighet med de indikatorer som redovisas ovan. Sammanlagt ska 1 omfördelas enligt förslaget. De medel som ska omfördelas är de 1 som ingick i omfördelningen i budgetpropositionen samt av de i resurstillskott som då tillfördes lärosätena. De strategiska forskningsmedlen ingår inte i de medel som omfördelas. Ett resultat av omfördelningen är att omfördelas från universitet till högskolor. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta kraftfulla satsning på forskning och anser att bör anvisa de föreslagna anslagsbeloppen. Utskottet har tidigare uttryckt (bet. 2009/10:UbU1 s. 42) att de stora satsningar på forskning som inleddes under förra mandatperioden och som fortsätter är ytterst värdefulla och kommer att stärka som forskningsnation. Satsningarna kommer att stärka internationella konkurrenskraft och bidra till ökad ekonomisk tillväxt och till vår välfärd. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om större anslag till forskning under anslag 1:1 (avsnitt 4 s. 2223) i detta betänkande. 2:52 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 2 , för under anslaget 2:52 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Under anslaget beräknas ersättning för högre utbildning och forskning som bedrivs av enskilda utbildningsanordnare med stöd av särskilda regeringsbeslut och i vissa fall avtal som staten ingått med utbildningsanordnarna. Regeringen föreslår att under anslaget 2:52 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. för anvisar 2 . I anslagsbeloppet ingår en pris- och löneomräkning med (0,). Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från de belopp som anges i tabell 9.2:52 Fördelning på anslagsposter (budgetpropositionen utg.omr. 16 s. 227). Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används för att finansiera särskilda insatser inom högskoleområdet för vilka medel inte har ställts till förfogande under något annat anslag. Anslaget finansierar även bidrag till Svenska studenthemmet i samt bidrag till . Regeringen föreslår att under anslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för anvisar . I anslagsbeloppet ingår en pris- och löneomräkning med (0,). Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringens förslag innebär bl.a. följande . Anslaget föreslås öka med för forskarskolor och för kompletterande utbildning för lärare som en del i regeringens satsning på lärare i skolor och förskolor. Anslaget föreslås vidare öka med för stipendier till tredjelandsstudenter och med ytterligare för insatser i samband med avskaffandet av kårobligatoriet. Av medlen under anslaget avser regeringen att fördela till spetsutbildning i entreprenörskap och innovation. Av medlen under anslaget avser regeringen att fördela till de universitet som har fått medel för att starta innovationskontor inom ramen för de berörda universiteteten. Av medlen under anslaget avser regeringen att fördela till ett antal lärosäten för kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. pågår kompletterande utbildningar för lärare, jurister, läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Det finns ett stort behov av sådan utbildning till exempelvis läkare. Medel under anslagsposten ska dessutom finansiera planering och, om möjligt, genomförande av ytterligare kompletterande utbildningar, t.ex. för personer med examen inom andra reglerade hälso- och sjukvårdsyrken inom ramen för olika integrationsinsatser. Av medlen under anslaget avser regeringen att fördela totalt till , och Stiftelsen . Medlen ska användas av högskolorna till den extraintagning till sjuksköterskeutbildningen som gjordes 2009 om 20 helårsstudenter vid respektive högskola. Därtill anges en rad andra ändamål. Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslagen. 2:54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 2:54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Anslaget används för ersättning för forskning vid högskolor som inte har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå samt för konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i . Regeringen föreslår att under anslaget 2:54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor för anvisar . I anslagsbeloppet ingår en pris- och löneomräkning med (0,). Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 2:55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 2 , för under anslaget 2:55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Anslaget används för ersättning till sex landsting enligt avtal mellan svenska staten och berörda landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården samt för ersättning till två landsting enligt avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Medel på anslaget används till studenter vid , , , och samt . Regeringen föreslår att under anslaget 2:55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för anvisar 2 . I anslagsbeloppet ingår en pris- och löneomräkning med (0,). Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande utbyggnad av antalet platser vid läkarutbildningen. Antalet platser på läkarutbildningen föreslås öka i enlighet med vad regeringen presenterat i budgetpropositionerna , 2007, 2008, 2009 och 2010 om att utöka antalet platser på läkarutbildningen vid , , , , och . Antalet platser ökar i enlighet med regeringens bedömning i budgetpropositionen om en utbyggnad av läkarutbildningen vid , och med tio helårsstudenter och lärosäte. Totalt omfattar denna utbyggnad en ökning med 165 helårsstudenter vid de tre lärosätena. Antalet platser ökar i enlighet med bedömningen i budgetpropositionen om en utbyggnad av läkarutbildningen vid , , och med 8,4 helårsstudenter och lärosäte. Totalt omfattar denna utbyggnad en ökning med 185 helårsstudenter vid de fyra lärosätena. Hela ökningen av anslaget för den utbyggnad som inleddes respektive 2007 beslutades som satsningen inleddes. I enlighet med bedömningen i budgetpropositionen om en utbyggnad av läkarutbildningen vid , , , och föreslår regeringen att anslaget ökas med . Totalt omfattar denna utbyggnad 185 helårsstudenter vid de fem lärosätena. I budgetpropositionen bedömde regeringen att läkarutbildningen bör utökas med ytterligare 110 helårsstudenter fördelade med 28 till , 13 till , 13 till , 17 till , 10 till och 29 till . Totalt beräknas utbyggnaden uppgå till 605 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka för denna utbyggnad med . Anslaget förslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen med totalt 30 helårsstudenter, varav 15 till och 15 till , som inleddes . Fullt utbyggd, 2015, innebär denna satsning att läkarutbildningen beräknas öka med ytterligare 165 helårsstudenter. Utöver denna utbyggnad kommer att starta läkarutbildning . Uppbyggnaden av läkarutbildningen vid påverkar inte detta anslag, eftersom läns landsting inte omfattas av det aktuella avtalet mellan staten och sex landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. anordnar den kliniska utbildningen inom ramen för ett eget avtal med läns landsting. Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande utbyggnad av antalet platser vid tandläkarutbildningen. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att tandläkarutbildningen skulle byggas ut med totalt 30 helårsstudenter, varav 15 till och 15 till . Totalt uppgår utbyggnaden till 150 helårsstudenter. Anslaget föreslås 2011 öka med för denna satsning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om fler platser i läkarutbildningen under anslag 1:1 (avsnitt 4 s. 2223) i detta betänkande. Som utskottet konstaterat tidigare (s. 23) har antalet platser på läkarutbildningen ökat . Som anges i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16 s. 61) motsvarar utbyggnaden en ökning av antalet nybörjarplatser . Därtill kommer, som anges i budgetpropositionen , att starta läkarutbildning . Inom utgiftsområde 16 finns anslag till , rymdforskning, , Kungl. , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag och bemyndiganden som avser forskning (anslagen 3:13:12). Se även avsnitt 5 Universitet och högskolor ovan, under rubriken för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen.