bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — Huvuddelen av dessa var taltidningar i inläst version, och drygt en femtedel var talsyntestidningar. Taltidningsverksamheten uppgick till (2008 var siffran ). har antalet abonnenter ökat. Antalet taltidningsabonnenter uppgick till 8 694, vilket är en minskning jämfört med . verksamhet fördes fr.o.m. över till Talboks- och , till följd av dels den teknikutveckling som skett på området, dels det faktum att båda myndigheterna riktar sig till samma målgrupper. I propositionen anges även att flera dagstidningar har visat intresse för att starta taltidning, men har det i brist på tillgängliga medel inte varit möjligt att bevilja nya tidningar stöd. Vad gäller barn och unga i mediesamhället anför regeringen att utgångspunkten är som föreskriver att barn ska ha en generell rätt till yttrande- och informationsfrihet men skyddas mot information och material som är till skada för deras välfärd. I budgetpropositionen redogör regeringen för insatser och uppdrag som genomförts under främst 2009 men även 2010 vid framför allt samt , och . I en proposition (prop. 2009/10:228) som överlämnades till föreslår regeringen att förhandsgranskningen av film avsedd att visas offentligt för vuxna avskaffas, att avvecklas och att en ny myndighet inrättas. Den nya myndigheten skulle vid bifall till propositionen få till uppgift att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan genom att bl.a. överta verksamhet och besluta om åldersgränser för film som är avsedd att visas offentligt för barn . Den ovannämnda propositionen är hänvisad till kulturutskottet och kommer att behandlas . Beträffande information om utvecklingen inom medieområdet framgår av propositionen att regeringen bedömer att den uppföljning av medieutvecklingen som sker på mediemyndigheterna (Radio- och tv-verket, , och tv, och ) och institutionerna (masskommunikation samt Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning, båda vid , samt Europeiska audiovisuella observatoriet, knutet till ) är viktig bl.a. för att kunna följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen och ge ett underlag för regeringens ställningstaganden på området. Vad avser internationellt arbete framgår av budgetpropositionen att arbete på medieområdet bedrivs bl.a. i tre mellanstatliga organisationer: EU, och . Vad gäller t.ex. EU har regeringen inom ramen för ministerrådet välkomnat kommissionens arbete på områdena mediekompetens och kreativt innehåll på Internet. Regeringen anser att det är viktigt att framhålla att arbetet på europeisk nivå ska utgå från områden där det finns ett tydligt mervärde i att ta gemensamma initiativ. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. Utgångspunkten för regeringens politik inom medieområdet är att garantera yttrandefriheten och tryckfriheten. Regeringen anser att en mediemarknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och en sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska makthavare. anser regeringen att medieområdet behöver mer än enbart marknadslösningar, t.ex. är både presstödet och radio och tv i allmänhetens tjänst viktiga för mediemångfalden på framför allt regional och lokal nivå och för att ett allsidigt medieutbud ska kunna komma alla till del. Den särskilda finansieringen genom radio och tv-avgiften ger radio och tv i allmänhetens tjänst en särskilt gynnad ställning i förhållande till övriga aktörer på marknaden. Den tekniska utvecklingen tillsammans med det europeiska regelverket och förändringarna på mediemarknaden har enligt regeringen medfört att lagstiftningen på radio- och tv-området har varit i behov av modernisering, liberalisering och förenkling. Den nya radio- och tv-lagen förbättrar enligt regeringen spelreglerna för framför allt de kommersiella aktörerna, vilket ger ökade förutsättningar för en livskraftig radio- och tv-bransch. Regeringen avser att ta initiativ till en fortsatt översyn av lagstiftningen för att skapa än bättre förutsättningar för de kommersiella aktörerna att verka på marknaden. Det nya medielandskapets ökade möjligheter till delaktighet förutsätter medvetna och kunniga medborgare som själva kan bedöma tillgänglig information. Regeringen arbetar aktivt med insatser för olika målgrupper framför allt barn och unga och främjande av självreglering hos marknadens aktörer. Vad som redovisas i propositionen om området Medier motiverar i detta sammanhang inget uttalande från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:1 . Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. publicerar , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. fick i uppdrag av regeringen att genomföra en översyn av taltidningsverksamheten och att i samarbete med Talboks- och identifiera möjligheterna för ökad samverkan mellan myndigheterna. Uppdraget redovisades genom två rapporter i vilka det föreslogs bl.a. dels att staten ska upphöra att ge bidrag till inläsning och redigering av taltidningar, och fortsättningsvis endast stödja talsyntestidningar, dels att post- och radiodistributionen ska upphöra och att taltidningar och talböcker i stället ska distribueras via Internet. Regeringen bedömer att rapporterna utgör ett viktigt underlag i arbetet med att utforma statens framtida engagemang inom taltidnings- och talboksverksamheterna och avser att återkomma i frågan . har fram till fullgjort kansligöromålen åt . beslutade att skulle avvecklas som myndighet (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:130131) och att verksamhet skulle föras över till Talboks- och . Förändringen trädde i kraft . Mot bakgrund av att inte längre fullgör kansligöromål åt minskas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 . Anslaget minskar med inklusive pris- och löneomräkning jämfört med . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:1 . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 8:2 Presstöd . Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om en parlamentariskt sammansatt utredning av presstödet. Jämför reservation 8 (S, MP, V). Anslaget används för bidrag till dagspressen. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Presstödet har uppgått till totalt (vilket motsvarar en ökning jämfört med ). Driftsstödet har uppgått till (vilket motsvarar en ökning ) och betalats ut till 84 tidningar. I distributionsstöd har (vilket motsvarar en minskning ) utbetalats till 137 tidningar. Det totala antalet dagstidningar har ökat något även om deras sammanlagda upplaga har minskat . som får driftsstöd har ökat något, främst inom gruppen endagstidningar. Ökningen av presstödsutgifterna beror på att nya villkor för driftsstödet trädde i kraft , vilket bl.a. innebar att kravet på lägsta upplagenivå sänktes från 2 000 till 1 500 exemplar, att stödet för s.k. storstadstidningar sänktes och att stödnivåerna för samtliga övriga tidningskategorier höjdes. I propositionen anges att Europeiska kommissionen har genomfört en granskning av det befintliga driftsstödets förenlighet med och att regeringen bl.a. mot bakgrund av denna granskning överlämnade en proposition med förslag om nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199). antog propositionen (bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308), och kommissionen godkände de föreslagna åtgärderna. beslutade regeringen om ändringar i presstödsförordningen (1990:524). Ändringarna träder i kraft . Mot bakgrund av att dagspressens ekonomiska situation försämrades och , bl.a. som en följd av konjunkturnedgången, anser regeringen att driftsstödet i detta läge är av stor betydelse för många tidningar. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen uppnår målen. De nya villkor för driftsstödet som trädde i kraft har bidragit till att ett antal nya dagstidningar har kunnat etableras med hjälp av stödet. De nya riktlinjer för tillämpning av kravet på eget redaktionellt innehåll som beslutade är viktiga för att säkerställa att det ökade utbudet också innebär en stärkt redaktionell mångfald och att stöd ges till redaktionellt självständiga publikationer. Med de förändringar som senast har godkänt (jfr prop. 2009/10:199 och bet. 2009/10:KU42) vad gäller tydligare koppling till kostnader och användning av stödet bedömer regeringen att ett effektivt nyttjande av stödet i syfte att uppnå målen säkerställs. Därtill anges i propositionen att presstödsförordningen tidsbegränsats till . Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av stödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen inför beredningen av eventuella ändringar av presstödssystemet efter 2016. Förutsättningarna för att få presstöd bör enligt regeringen också utredas för att säkerställa att ett statligt bidrag uppnår syftet med ökad mediemångfald och kan motiveras ur demokratisk synpunkt. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . Anslagsbeloppet är oförändrat i förhållande till innevarande år. överlade kulturministern med om regeringens ståndpunkt i fråga om kommissionens förslag till ändringar i presstödet. Ett enhälligt utskott och statsrådet enades om en gemensam ståndpunkt som bl.a. innebär att taket för presstödet till storstadstidningarna sänks genom en nedtrappning med start , att villkoret om utgivningsfrekvens skärps för storstadstidningarna, att en redovisningsskyldighet till om användningen av driftsstödet införs som ett villkor samt att kommissionens förslag om att införa generella gränser för stödets andel av de totala kostnaderna accepteras (se § 1 i protokoll 2009/10:17). överlade kulturministern på nytt med utskottet om regeringens reviderade ståndpunkt i fråga om kommissionens förslag till ändringar i presstödet. Inför överläggningen föreslog regeringen en revidering med innebörden dels att förslaget om villkor för användningen av stödet förstärks genom att det tydliggörs att tidningarna bör redovisa till vilka kostnader driftsstödet har täckt, dels att ska rapportera till regeringen om utfallet av myndighetens kontroll av hur stödet används och att dessa rapporter ska lämnas in till kommissionen, dels att en tidsfrist fastställs för presstödsförordningen och innan en ny förordning kan träda i kraft ska en översyn genomföras av stödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen, dels att gränsen för hur stor del som stödet till storstadstidningarna får täcka av de extrakostnader som tidningarna har på grund av den särskilda situationen på aktuella tidningsmarknader sänks från till . Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet i utskottet för den ovan redovisade revideringen av ståndpunkten inför det fortsatta arbetet. I en avvikande mening anmälde företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, de gröna att de dels inte såg behovet av att fastställa en tidsfrist för presstödsförordningen och därför motsatte sig revideringen av ståndpunkten i denna del, dels beklagade att regeringen inte varit mån om att upprätthålla en liknande kontinuerlig underhandskontakt med samtliga riksdagspartier om utvecklingen i presstödsfrågan som den som regeringen har haft med kommissionens generaldirektorat för konkurrens (se § 5 i protokoll 2009/10:34). I motion 2010/11:K346 av m.fl. (S) begärs att ska tillkännage för regeringen att den aviserade översynen av presstödet ska göras av en parlamentariskt sammansatt grupp som består av företrädare från alla partier. Motionärerna välkomnar regeringens initiativ om en översyn av presstödet men anser att en så central fråga bör dels bli grundligt belyst, dels vara en fråga där parlamentarisk samsyn eftersträvas. I propositionen med förslag till nya villkor för presstödet (prop. 2009/10:199) angavs att regeringen avser att ta initiativ till en översyn av presstödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen. Enligt regeringen bör översynen göras med inriktning på att ta fram ett underlag till beredningen av eventuella nödvändiga ändringar av presstödssystemet efter 2016. Således bör nödvändiga ändringar läggas fram i så god tid att de, efter att kommissionen har prövat deras förenlighet med , kan träda i kraft (s. 45). och delade regeringens bedömning (bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308). Företrädare för Socialdemokraterna, de gröna reserverade sig mot beslutet om översyn av presstödet. Utskottet föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . Utskottet som välkomnar regeringens initiativ om en översyn av presstödet är inte berett att föregripa regeringens tillsättning av en utredning. Därmed avstyrks motion 2010/11:K346 (S). Myndigheten för radio- och tv Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:3 Myndigheten för radio och tv . Anslaget används för Myndigheten för radio och tv:s förvaltningskostnader. Myndigheten ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och tv-sändningar riktade till allmänheten, för granskning och tillsyn av programföretagen samt bevakning av utländska radio- och tv-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Anslaget får även användas för avvecklingskostnader hänförbara till avvecklingen av och tv och Radio- och tv-verket. Myndigheten för radio och tv bildades och övertog då de ansvarsområden som tidigare åvilat Radio- och tv-verket samt och tv. Dessa myndigheter avvecklades . Bland de uppgifter man övertog från Radio- och tv-verket fanns utfärdandet av utgivningsbevis för webbsidor m.m. Myndigheten för radio och tv arbetar nu aktivt med att informera om möjligheten att söka utgivningsbevis för att på detta sätt öka avgiftsintäkterna. Trots detta råder enligt regeringen fortfarande ett underskott för denna verksamhet, och åtgärder för att verksamhetens intäkter och kostnader ska balanseras kan därför bli nödvändiga. Delar av verksamheten vid Myndigheten för radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet (se utgiftsområde 17, avsnitt 14.6.6). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:3 Myndigheten för radio och tv . för europapolitiska studier samt EU-information Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information samt avstyrker ett motionsyrkande om åtgärder för att intensifiera arbetet med folkbildning i EU-frågor. för europapolitiska studier (Sieps) tar fram forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och Europapolitik. Inom anslaget finansieras vidare viss verksamhet från regeringens sida för information om EU och utvecklingen av samarbetet inom unionen. Sieps forsknings- och utredningsverksamhet bedrivs huvudsakligen inom ramen för tre övergripande teman: makt och demokrati i EU, EU:s roll i världen samt effekter av EU:s politik. har Sieps publicerat skrifter och analyser, anordnat ett antal välbesökta seminarier samt utvecklat det internationella utbytet. Spridning av rapporter och analyser via myndighetens webbplats har ökat i betydelse. Genom en ny instruktion ändrade regeringen ledningsform från en styrelsemyndighet till en enrådighetsmyndighet. Enligt den nya instruktionen ska det vid myndigheten finnas ett insynsråd med uppdrag att vara rådgivande organ till myndighetschefen och en direktör som tillika är myndighetschef. Anslagssparandet uppgick till ; respektive uppgick det till 84 000 respektive . har inga invändningar och bedömer att årsredovisningen för Sieps i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . I förhållande till 2010 minskar anslaget med (pris- och löneomräkning). I motion 2010/11:K357 av (S) begärs att tillkännager för regeringen att den bör ta initiativ för att intensifiera arbetet med folkbildning kring EU-frågor. I motionen anförs bl.a. att sedan EU 2004-kommitténs arbete lades ned sköts EU-informationen av , vilket gör att den saknar folklig förankring och blir mer propaganda. I betänkandet 2009/10:KU1 (s. 76 f.) avstyrktes en motion om åtgärder för en bred och folkligt förankrad EU-debatt. Till grund för utskottets ställningstagande låg bl.a. bedömningen att den svenska grundlagsfästa åsikts- och yttrandefriheten skapar förutsättningar för en bred och folkligt förankrad debatt om aktuella frågeställningar i Europasamarbetet. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . Vad gäller frågan om debatt om aktuella frågeställningar i Europasamarbetet vill utskottet framhålla den svenska grundlagsfästa åsikts- och yttrandefrihetens betydelse. Denna skapar enligt utskottet förutsättningar för en bred och folkligt förankrad debatt. Något tillkännagivande från om att regeringen ska vidta åtgärder för att intensifiera en debatt om frågeställningar i Europasamarbetet behövs inte enligt utskottet. Motion 2010/11:K357 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att riksdagsstyrelsens redogörelse årsredovisning för läggs till handlingarna. I redogörelse /10:RS2 lämnas en redovisning för riksdagsförvaltningens verksamhet under . Där lämnas uppgifter om personal och riksdagsförvaltningens organisation. Riksdagsstyrelsen har i anslagsdirektiv angivit ett övergripande verksamhetsmål för riksdagsförvaltningen: att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter och sina internationella åtaganden. Med utgångspunkt i riksdagsordningen och i instruktionen har riksdagsstyrelsen formulerat riksdagsförvaltningens fem huvuduppdrag: riksdagsförvaltningen ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m., svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier, främja kunskapen om och dess arbete, vårda och bevara byggnader och samlingar samt vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. redovisar resultatet fördelat på endast en verksamhetsgren Stödet till den parlamentariska processen. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden. Där anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att riksdagsförvaltningens övergripande mål uppfylls. Redogörelsen innehåller även en finansiell redovisning och en bilaga med en redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen . Enligt redogörelsen är bedömningen att riksdagsförvaltningen i allt väsentligt fullgjort sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen, instruktionen för riksdagsförvaltningen samt av riksdagsstyrelsen. De serviceenkäter som genomfördes visade att det finns en hög uppskattning av det stöd och den service som erbjuds. Högt betyg gavs även detta år åt förvaltningens bemötande av ledamöterna. Förvaltningen ser resultatet som tillfredsställande och som en viktig del i resultatbedömningen. ordförandeskap i EU, presidentskapet i , samt 200-årsjubilerande ombudsmän () och () satte sin prägel på verksamheten . Därutöver präglades verksamhet bl.a. av fortsatt miljöledningsarbete (miljöcertifiering uppnåddes ), utredning av konsekvenserna av Lissabonfördragets ikraftträdande, arbetet med att ta fram ett nytt pensionssystem för riksdagsledamöterna, en handlingsplan inför pandemin A(H1N1) och det fortsatta arbetet med att utarbeta en plan för det omfattande arbetet med underhåll och renovering av byggnader. I redogörelsen anges därtill bl.a. att utöver riksdagsförvaltningens kostnader på , har betalats ut i form av stöd och bidrag, främst som stöd till partigrupperna i () samt som stöd till politiska partier (). De totala kostnaderna för verksamhet och transfereringar har enligt redogörelsen minskat med drygt 217 miljoner jämfört med , vilket motsvarar en minskning med . Utskottet föreslår att lägger redogörelsen för riksdagsförvaltningens årsredovisning för till handlingarna. Som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100 avsnitt 4.4.4) och som utvecklades i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 10.4.1) har den enhetliga verksamhetsstrukturen utgått, med innebörden att utgiftsområden inte delas in i politikområden och i förekommande fall inte heller i verksamhetsområden. De dåvarande målen för politikområdena upphörde att gälla och ersattes av mål föreslagna eller angivna av regeringen mot vilka verksamheter inom utgiftsområdena skulle redovisas och följas upp . Vad gäller inriktning av det fortsatta utvecklingsarbetet av regeringens resultatredovisning till anfördes i budgetpropositionen att formerna för och innehållet i regeringens resultatredovisning till var föremål för fortsatt diskussion mellan och riksdagsförvaltningen och utskottsorganisation. Regeringen påpekade därtill att det fanns anledning att noga överväga i vilken utsträckning den ändrade indelningen av regeringens resultatredovisning tillgodoser behov av information. delade regeringens bedömning i detta avseende (se bet. 2008/09:KU1 s. 39). Utskottet noterade dock inga väsentliga förändringar jämfört med föregående års budgetproposition. Mot bakgrund av att frågan enligt dåvarande proposition var föremål för fortsatt diskussion mellan och riksdagsförvaltningen och utskottsorganisation fann utskottet det lämpligt att avvakta resultatet av dessa diskussioner och hade inga ytterligare synpunkter på hur resultatredovisningen hade utformats i den aktuella budgetpropositionen. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.5.1) angavs bl.a. att i och med budgetarbetet beslutade regeringen att ändra innehållet i och formerna för resultatstyrningen av myndigheterna och deras verksamhet. Den enhetliga verksamhetsstrukturen har utgått och den årliga styrningen av myndigheterna är inriktad mot verksamhetens resultat utifrån det instruktionsenliga uppdraget. I och med att verksamhetsstrukturen utgått innebär det att regeringens redovisning av resultat till i högre grad än tidigare kan komma att behöva baseras på annan information än den som myndigheterna redovisar i årsredovisningen. Resultatredovisningen kommer att basera sig på bl.a. revisionens iakttagelser, utredningar och myndighetsanalyser beställda av regeringen. I sammanhanget noterades i propositionen att finansutskottet inom ramen för sin behandling av förra budgetpropositionen anfört att utskottet har förståelse för att resultatinformationen till kan behöva utformas på olika sätt för olika områden och att förändringarna av resultatstyrningen i riktning mot ökad verksamhetsanpassning och flexibilitet måste ske successivt och tillåtas ta tid (jfr bet. 2008/09:FiU2). ansåg emellertid att flera av förändringarna angående målen som föreslogs i propositionen var oklart motiverade och beklagade att det inte redovisades någon samlad strategi för hur resultatredovisningen är tänkt att fungera gentemot . Utskottet konstaterade vidare att förslagen i den förra budgetpropositionen inte innebar några förbättringar när det gäller tydlighet i målformuleringarna och användningen av resultatindikatorer. I vissa fall, särskilt beträffande miljö- och jordbruksutskottets områden, innebar förslagen enligt finansutskottet i stället att inslagen av vaghet och oklarhet ökade. Förändringarna i riktning mot en ökad verksamhetsanpassning och flexibilitet i resultatstyrningen fick enligt utskottet inte innebära att kvaliteten eller precisionen i redovisningen till försämras. delade regeringens bedömning i detta avseende (se bet. 2009/10:KU1 s. 7273).