bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — Många miljöproblem är gränsöverskridande, och för att nå resultat krävs regional samverkan och gemensamt ansvarstagande inklusive en tydlig strategi för finansiering. ska verka för att öka samarbetsländers engagemang och ägarskap samt ge resultatinriktat stöd, detta utan att överta ägarskapet. Ofta är det nödvändigt att öka kunskapen hos beslutsfattare och allmänhet om samband mellan miljöproblem och fattigdom. ska bidra till kapacitetsutveckling för ökad kunskap om miljö- och klimatproblem, vilket kan bidra till beslut om budgetförstärkningar för ändamålet och resultatorienterad verksamhet. Som utskottet nämnt tidigare i betänkandet ingår i resultatskrivelsen också en redogörelse för utvecklingssamarbete med de samarbetsländer som står inför en ny strategiperiod: , , och . och tillhör den kategori av länder med vilka har ett långsiktigt utvecklingssamarbete (landkategori 1), medan och tillhör landkategori 3, reformsamarbete i . Regeringen har valt att ta upp de fyra nämnda länderna i skrivelsen med motiveringen att de genomgått en resultatbedömning inför en ny strategiperiod. Resultatbedömningarna bygger på rapportering från samarbetspartner, strategirapporter och utvärderingar . För vart och ett av länderna redovisas i resultatskrivelsen uppgifter om storleken på det svenska stödet, uppdelat på olika sektorer och avseende programperioden . Där sammanfattas också slutsatser i fråga om vart och ett av länderna. Kvaliteten i resultatrapporteringen skiljer sig åt mellan länderna beroende på hur väl fungerande system länderna har för rapportering och för insamling av statistik. I resultatskrivelsen konstateras att rapporteringen är knapphändig och att det snarare är redovisning av aktiviteter som betonas än redovisning av resultat. Motionärerna hävdar att regeringen i resultatskrivelsen i alltför stor utsträckning ger uttryck för kritik. Detta är en uppfattning som utskottet inte kan instämma i. Det är enligt utskottet värdefullt att regeringen i resultatskrivelsen belyser såväl framsteg och goda resultat som en rad av de problem och svårigheter som är förknippade med redovisning av biståndets resultat. Det sistnämnda gäller inte minst resultatbedömningen av det slumpmässiga urvalet av insatser inom delområdena miljöförvaltning, energi, vatten samt jord- och skogsbruk. Regeringen framhåller där att resultatbedömningen ska studeras med försiktighet. Skälen till detta är dels att tolkningen av bedömningskriterierna inte är entydig, dels att det slumpmässiga urvalet är litet. De problem och svårigheter som regeringen belyser i skrivelsen innefattar också det faktum att biståndsmottagarnas system, däribland statistiksystem, och kapaciteten i ländernas statsförvaltning har stor betydelse för möjligheterna att redovisa resultat av utvecklingsbiståndet. Utskottet ser positivt på att ansträngningar görs för att åtgärda brister i mottagarländernas system och i fråga om otillräcklig kapacitet som försvårar resultatuppföljning. I skrivelsen konstateras att arbetar för att förbättra kvaliteten och tillförlitligheten i rapporteringen, t.ex. genom stöd till kapacitetsuppbyggnad eller genom dialog. ger stöd till bl.a. kapacitetsuppbyggnad på statistikområdet. Också svenska statistiksystem på biståndsområdet kan förbättras, vilket kan bidra till att resultatuppföljning underlättas. Det anser Sadev som i utvärderingen Svensk biståndsstatistik Sida och (Sadev Report 2010:4) redovisar en rad rekommendationer riktade till Sida och om hur statistikhanteringen där kan stärkas. Rekommendationerna rör bl.a. frågor som ekonomiadministrativa system, kvalitetssäkring och tillgänglighet. Utskottet noterar att resultatskrivelsens statistik om svenskt utvecklingssamarbete bygger på Sidas system och interna statistik. Vad gäller kapacitetsutveckling som är en av huvudkomponenterna i Parisdeklarationen har granskat Sidas insatshantering och regeringens styrning av stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltningar. Resultatet har redovisats i granskningsrapporten stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning (RiR 2009:15). Till följd av granskningen har överlämnat en redogörelse till (redog. 2009/10:RRS12 styrelses redogörelse om Sidas insatser för stöd till kapacitetsutveckling). Av redogörelsen framgår ett antal rekommendationer från till Sida och om hur stöd till kapacitetsutveckling ska kunna effektiviseras. Utskottet, som ser positivt på att genomfört den aktuella granskningen, konstaterar att kapacitetsutveckling inom offentlig sektor är ett av de fem områden som står i fokus i den policy som regeringen beslutat om för miljö- och klimatfrågor inom svenskt utvecklingssamarbete 20102014 (se nedan). Som framgått tidigare i detta betänkande avser utskottet att under i betänkande 2010/11:5 redovisa sina överväganden med anknytning till styrelses redogörelse /10:RRS12 om stöd till kapacitetsutveckling. Målen i samarbetsstrategierna för , , och är ofta allmänt formulerade och de förväntade resultaten på insatsnivå otydliga och allmänt hållna, t.ex. är ett av dem att öka kapaciteten på miljöområdet. Detta konstaterar regeringen i resultatskrivelsen. Av denna framgår att samarbetsstrategierna tillkom innan regeringen inledde arbetet med att stärka resultatstyrningen. Otydliga mål och bristande information om utgångsläget har konsekvenser för möjligheterna att följa upp resultat och relatera dessa till uppsatta mål. Resultat kan ofta redovisas, men det är inte alltid möjligt att göra en bedömning av om dessa resultat motsvarar förväntade resultat i fråga om måluppfyllelse eller kostnadseffektivitet. Utskottet noterar att regeringens riktlinjer för samarbetsstrategier för det bilaterala utvecklingssamarbetet (beslutade ) ger vägledning om utformningen av målstrukturer för samarbetsstrategierna. Där anges att målen i strategin ska utgöra utgångspunkt för såväl strategins utformning som dess genomförande och uppföljning. Utskottet framhåller, i likhet med regeringen, att resultatuppföljning förutsätter att tydliga och specifika mål har angivits samt att kvantitativa och kvalitativa metoder används. Utskottet har tidigare i betänkandet redogjort för det övergripande målet för stöd till miljö och klimat inom utvecklingssamarbetet och de prioriterade huvudområdena för den policy för miljö- och klimatfrågor som regeringen beslutat om 2010. Som framgått där ska särskilt inrikta verksamheten på förstärkt institutionell kapacitet inom offentlig förvaltning; förbättrad livsmedelstillgång och hållbart nyttjande av ekosystemtjänster; förbättrad vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet; ökad tillgång till hållbara energialternativ; hållbar utveckling av städer. Utskottet noterar att det av Sidas regleringsbrev framgår att myndigheten ska säkerställa införandet av ett enhetligt mål- och resultatstyrningssystem, bl.a. genom att de centrala funktionerna för mål- och resultatstyrning stärks. Ett resultatorienterat arbetssätt och en resultatorienterad kultur ska främjas genom kompetenshöjande åtgärder. I detta ingår bl.a. att säkerställa att den resultatrapportering myndigheten lämnar till regeringen utgår från de mål som beslutats av regeringen och myndigheten. Resultatrapporteringen ska styrkas med en redovisning av indikatorer samt innehålla en analys av faktorer som påverkar utfallet. Myndigheten ska säkerställa att kompetensen när det gäller mål- och resultatstyrning stärks och bevaras även på lång sikt. Utskottet anser att det är angeläget att ta till vara erfarenheterna av den resultatredovisning som gjorts i skrivelsen, inklusive den öppna redogörelsen för svårigheter och problem i sammanhanget. Förutsättningarna för att utveckla mätmetoder och redovisa resultat i fråga om miljö och klimat i utvecklingsbiståndet både på kortare och bör förbättras väsentligt med denna kunskapsbas i kombination med genomförandet av bl.a. styrdokument som regeringen beslutat om. Ett sådant styrdokument är den nämnda policyn för miljö- och klimatfrågor i utvecklingssamarbetet som ska omsättas i relevanta fleråriga strategier. Detta sker genom beslut om inriktning, dialogfrågor och insatser i respektive strategi. Utskottet vill här särskilt framhålla att miljö- och klimatpolicyn bör återspeglas i strategier för utvecklingssamarbete med enskilda länder och regioner liksom i det multilaterala utvecklingssamarbete som bedrivs utifrån strategin på detta område. Väsentligt i sammanhanget är enligt utskottet också införandet av ett enhetligt mål- och resultatstyrningssystem för Sida. Samtliga millennieutvecklingsmål har starka och tydliga kopplingar till miljö och klimat. Både politik för global utveckling och biståndet tar sin utgångspunkt i en mångdimensionell syn på fattigdom och utveckling och vägleds av två grundläggande perspektiv: rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. Perspektiven kompletterar och stöder varandra och är delvis överlappande. Biståndet har en viktig uppgift att bidra till att förstärka utvecklingseffekterna inom den samlade svenska utvecklingspolitiken. I likhet med regeringen förespråkar utskottet en tydlig och transparent redovisning av resultat och hur biståndet konkret bidrar till att uppställda mål kan nås. Resultatredovisning kan underlätta förändringar och förbättringar av utvecklingssamarbetet och därmed främja och motivera ett generöst bistånd. Utskottet har tidigare i betänkandet uttryckt sin positiva syn på den ökade transparens i biståndet som regeringen främjar. I en motion begärs att regeringen ska agera för att främjar lån till förnybar energi i stället för till fossila bränslen. Utskottet konstaterar att senast tog ställning till motionsförslag med motsvarande inriktning som behandlades i betänkande /10:UU18 Verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 (rskr. 2009/10:345). Utskottet redovisade i det nämnda betänkandet uppgifter ur and Climate Change (WDR 2010, 2010) där det konstateras att Världsbanksgruppen har utvecklat flera finansieringsinitiativ som ska bistå länder att hantera klimatförändringar. Världsbanksgruppens finansiering för förnybar energi och energieffektivisering ökade till mer än , det största beloppet . Nya åtaganden om finansiering till förnybar energi och energieffektivisering ökade . av Världsbanksgruppens årliga åtaganden på energiområdet avser nu förnybar energi och energieffektivisering, och avsikten är att andelen ska uppgå till . finansiering till klimatkänsliga sektorer i de fattigaste länderna, såsom jordbruk och vatten, har också ökat kraftigt. I betänkande 2009/10:UU18 välkomnade utrikesutskottet att stöder och även i fortsättningen driver på denna utveckling. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motion U1 (MP) yrkandena 1, 2 och 4. Utskottet föreslår att skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skuldavskrivningar, punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U298 yrkande 26 och avslår motion 2010/11:U249. Ett av problemen i fattigdomsbekämpningen är att många fattiga länder har en hög skuldsättning. Flera länder tvingas spendera mer resurser på räntor och amorteringar än på utbildning, sjukvård och infrastruktur, vilket kraftigt begränsar deras möjlighet till satsningar för att nå millenniemålen. En förutsättning för att komma till rätta med detta problem är att genomföra omfattande skuldavskrivningar. bör verka för ytterligare skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U298 yrkande 22 och avslår motionerna 2010/11:U262 yrkandena 1 och 2, 2010/11:U264 yrkande 2 och 2010/11:U306 yrkande 11. Enligt är det högst tveksamt om de länder som tagit på sig att fördubbla biståndet till samt höja biståndet till av BNI kommer att infria sina löften inom utsatt tid. Om detta ska ske måste starkt ökade biståndsströmmar komma till stånd det räcker inte att några enstaka länder ökar sina insatser. anser att det är skyldighet att trycka på de rika länder som inte lever upp till de gemensamt satta målsättningarna. Inte minst gäller detta för länderna inom EU. bör inom EU och andra internationella forum aktivt verka för ett förverkligande av de mål som satts upp för det internationella biståndet för att millenniemålen ska uppnås. EU:s åtgärder mot människohandel, punkt 5 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkande 16. Europeiska unionen har ett särskilt ansvar för alla de kvinnor och barn som förs in över medlemsländernas gränser för att utnyttjas i prostitution. och har tillsammans med i en rapport (2005) konstaterat att insatserna för att förhindra människohandel inte är tillräckliga och att det saknas långsiktiga strategier för att förhindra prostitution och människohandel. Åtgärderna handlar i alltför låg grad om att arbeta förebyggande, stärka tänkbara offer och hjälpa dem att skydda sig mot dem som organiserar prostitution och människohandel. Vi anser att EU inom ramen för sitt bistånd bör upprätta program för att förhindra prostitution och människohandel. Kvinnorörelsens roll, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U298 yrkande 7. Vi lever i en ojämställd värld. Kvinnors liv och kroppar blir kontrollerade på många olika sätt. () beräknar t.ex. att 3 miljoner flickor omskärs . Över 100 miljoner kvinnor i världen beräknas vara könsstympade. Flickor i fattiga länder lider oftare av undernäring som ger bestående men, medan pojkar prioriteras när maten ska fördelas. Användning av modern ultraljudsteknik ger ökade möjligheter att ta bort flickfoster i världen totalt sett beräknas det ha medfört att runt 100 miljoner flickor och kvinnor saknas. Diskriminering på grund av kön är oförsvarbart. När små flickor drabbas är det än värre. Om inte internationella lagar som skyddar dessa flickors rättigheter tvingas fram och genomförs av en internationell gemenskap, kommer millenniemålen att förbli ouppnåeliga. har en kompetens när det gäller kvinnors rättigheter som vi tydligare bör utnyttja i vårt utvecklingsarbete. Även i de mest reaktionära länderna finns det en viktig lokal kvinnokampsrörelse som organiserar sig för att förbättra kvinnors position i samhället. Medlemmarna i dessa grupper kämpar ofta under svåra omständigheter. Det gäller såväl rätten till laglig och säker abort, minskad mödradödlighet och rätt till utbildning som en kamp mot mäns våld mot kvinnor. Kvinnorörelsens roll måste lyftas fram i arbetet med att stödja folkrörelser i syd och i arbetet med att stärka utbytet mellan folkrörelser och frivilligorganisationer i syd och nord. Sekulära biståndsinsatser, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkande 5. Den svenska utvecklingspolitiken utgår från två perspektiv: fattigdomsbekämpning och ett rättighetsperspektiv. Både fattigdom och inskränkningar av de mänskliga rättigheterna tar sig ofta olika uttryck för män och kvinnor. För att nå framgång på dessa områden måste ett tydligt könsperspektiv inkluderas så att män och kvinnors skilda villkor synliggörs. anser att ett tredje mål ska utvecklas i politik för global utveckling. Utvecklingssamarbetet är ett av de viktigaste verktygen för att stötta den kamp som förs runt om i världen för rätten att bestämma över sin egen kropp och uttrycka sin egen sexualitet. I många av de länder som bedriver utvecklingssamarbete med är exempelvis aborträtten starkt eller helt begränsad. Det finns ett stort behov av givarländer och andra givare som är beredda att stötta organisationer som i syd arbetar för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter; alltför många givare saknar viljan eller modet att engagera sig i dessa kontroversiella frågor. Krafter som motverkar aborträtt är aktiva i många utvecklingsländer, exempelvis driver katolska kyrkan hundratusentals vård- och omsorgsinrättningar i syd. anser att vi måste ta strid mot de konservativa krafter som förhindrar satsningar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. måste arbeta för att sekulära, icke villkorade biståndsinsatser minskar beroendet av religiösa krafter. Internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd, punkt 12 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U222, 2010/11:U298 yrkande 23 och 2010/11:U318 yrkandena 3 och 4. En viktig orsak till att millenniemål 8 om ett globalt partnerskap för utveckling tycks utom räckhåll är att den rika världen, inklusive , fortsätter att göra oskäliga avskrivningar på det faktiska biståndet. Det innebär att pengar som borde ha kommit världens fattiga till godo inte gör det. För del handlar det 2011 om avskrivningar på så mycket som . På papperet uppfyller enprocentsmålet, men i själva verket går alltså en stor del av pengarna till skuldavskrivningar, flyktingmottagande i m.m. i stället för till fattigdomsbekämpning. Ett av huvudskälen till detta problem är att /Dac, som samordnar de internationella biståndsgivarnas rapportering, tillåter denna typ av avskrivningar, vilket regeringen ofta påminner om. Vi anser dock att ska ta kampen mot fattigdom på allvar och se till att biståndspengar går till rätt ändamål. Därför bör verka för ändringar av de dåliga rapporteringsbestämmelser i regelverk som innebär att biståndsmedel kan användas för skuldavskrivningar och flyktingmottagande. Inriktningen på agerande bör vara att Dacs regelverk görs så klart och tydligt att det blir omöjligt med överutnyttjande av avskrivningar. Vi accepterar inte att militära kostnader ska räknas som bistånd. Regeringen har på det internationella planet i /Dac försökt driva på i den kontroversiella frågan om bistånd ska kunna användas till militära utgifter. Regeringens agerande innebär en kursändring i svensk politik som vi är starkt kritiska mot. I klartext innebär kursändringen att man vill flytta pengar från fattigdomsbekämpning till att bekosta militära insatser. ska i stället verka för en skärpning av från dagens vida ramar till en stramare definition av vad som avses med bistånd. ska inte verka för att reglerna ändras så att biståndsmedel kan användas till militära ändamål. Om regeringens planer skulle genomföras blir följden minskade biståndsresurser till fattigdomsbekämpning. Detta strider mot biståndstradition och allmänhetens önskan om ansvarstagande i en globaliserad och ojämlik värld. har råd med solidaritet. Frågor om miljö och klimat, punkt 13 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U1 yrkandena 15. Regeringen skriver i inledningen till skrivelsen Biståndets resultat tema miljö och klimat att klimatförändringar och miljöpåverkan är gränsöverskridande till sin karaktär och försvårar fattigdomsbekämpning och kräver globalt och regionalt samarbete och ansvarstagande från alla världens länder. Det är en insikt som saknas i den resterande delen av skrivelsen som i stället nästan enbart utgår från resultat och styrning enligt svensk modell blandat med en portion kritik för brister i desamma. En resultatskrivelse ska självklart ha resultatfokus, men det ligger en inneboende konflikt mellan Parisagendans ambitioner och resultatstyrning. Regeringen skriver att det är lätt att visa upp prestationsresultat men inte prestationens effekter. Sanningen är väl den att miljö och klimat kanske är det område som är allra svårast att mäta i ett kort perspektiv. Vi menar att ambitionen inte kan vara att resultat alltid ska kunna visas inom bara en kort redovisningsperiod. Att återställa miljöer och motverka skadorna av klimatpåverkan tar tid. I skrivelsen anger regeringen att det svenska biståndet bör lämnas i form av budgetstöd, det ska samordnas med andra givarländer, styras och ägas av mottagaren etc., enligt Parisagendan. I och med detta blir det väldigt svårt att bryta ut den svenska delen eller koppla de svenska ekonomiska resurserna till resultat. Detta blir motsägelsefullt och naturligtvis svårt att redovisa, inte minst eftersom skrivelsen innehåller mycket kritik. Till exempel belyser skrivelsen många intressanta resultat som regeringen borde vara stolt över men i stället kritiserar. Resonemanget i skrivelsen utgår från stickprovsundersökningar och måluppfyllelse, relevans och kostnadseffektivitet. Det är dock väldigt mycket som inte går att ange som effekter utifrån detta och därför blir resonemanget trubbigt, kortsiktigt och motsägelsefullt. Kritik riktas i huvudsak mot alla aktörer utom möjligtvis och . Vår syn på fattigdomsbekämpning liksom miljö- och klimatpolitiken inom utvecklingspolitiken är att det tar tid att uppnå resultat. Därför har vi länge varit kritiska mot hur styvmoderligt regeringen har hanterat biståndet. Det har lett till att allmänheten fått en felaktig bild av svenskt bistånd som korrupt och ineffektivt. Bistånd är svårt och komplext speciellt när man verkar i många olika länder och tillsammans med så många aktörer. Regeringen vill styra biståndet till klimatanpassningsåtgärder i stället för utsläppsminskningar. UNDP företräder en annan uppfattning och menar att både och behövs, vilket vi instämmer i. Syd måste i enlighet med bl.a. Kyotoprotokollet få kraftigt ökade resurser för tekniköverföring, investeringar i förnybar energi etc. för att kunna minska sina utsläpp. En global fond bör inrättas under FN för detta ändamål och tillföras nya och ytterligare medel. Regeringen hävdar att aktiv dialog har bidragit till att stöd till förnybar energi har ökat . Men fortsätter i själva verket att i mycket stor utsträckning stödja projekt där fossila bränslen används. Uppgifter visar att ger fem gånger mer lån till projekt som avser fossilenergi än till sådana som avser förnybar energi. Regeringen stödde utlåning till där man ska bygga världens fjärde största kolkraftverk. Endast av totalt går enligt till förnybar energi i detta projekt. Regeringen bör i dialogen i och i sitt praktiska agerande där arbeta för att främja lån till förnybar energi i stället för till fossila bränslen. Vi delar biståndsministerns engagemang för en fri och öppen debatt om utvecklingspolitiken. Den är viktig om vi ska kunna utveckla och förbättra biståndet. Mot den bakgrunden är det bekymmersamt att regeringen skurit ned på folkrörelsernas möjlighet till informationsarbete och opinionsbildning. Resultatet blir att den fria debatten om biståndet begränsas. Biståndsram, anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för .