bet · GY01FiU13 · 2010-11-15 00:00:00 — 2010/11:FiU13 Villkoren för kredit till Villkoren för kredit till Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2009/10:244 Villkoren för kredit till . beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till på högst (motsvarande ca enligt dagskurs). Krediten är ett tillägg till Internationella valutafondens (IMF) och EU:s finansiella stöd till . kredit är i sin tur en del av ett samlat nordiskt kreditpaket (, , , och ) på totalt (motsvarande ca enligt dagskurs). När beslutet togs ansåg finansutskottet att regeringen, i samband med den första utbetalningen av lånet, i en skrivelse skulle återkomma till med ytterligare information. Bakgrunden var att regeringens beslutsunderlag saknade uppgifter om villkoren för den lettiska krediten. Den nu aktuella skrivelsen utgör den information som har begärt. Utskottet konstaterar att skrivelsen innehåller kompletterande information om den senaste ekonomiska utvecklingen i och villkoren för de svenska och nordiska bilaterala krediterna till . Av skrivelsen framgår bl.a. att villkoren för krediterna i stort sett är identiska med ränte- och amorteringsvillkoren för de lån som de nordiska länderna beviljade . Utskottet föreslår därför att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottet konstaterar att det är glädjande att det ekonomiska läget i förbättrats väsentligt , men att det fortfarande återstår betydande utmaningar för att få ned den höga arbetslösheten, öka tillväxten och få till stånd hållbara offentliga finanser i . I betänkandet finns ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Villkoren för kredit till lägger skrivelse 2009/10:244 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (KD), (SD), (S), (M), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till på högst (motsvarande ca enligt dagskurs på valutamarknaden). Krediten är ett tillägg till Internationella valutafondens (IMF) och EU:s finansiella stöd till . kredit är i sin tur en del av ett samlat nordiskt kreditpaket (, , , och ) på totalt (motsvarande ca enligt dagskurs). beslutade regeringen att underteckna ett låneavtal med på . gav regeringen i uppdrag att handlägga krediten. Enligt avtalet ska den svenska delen av krediten betalas ut efter IMF:s och EU:s tredje, femte, sjunde och nionde översyn av det lettiska ekonomiska programmet. Lånet ska betalas ut med i samband med den tredje och femte översynen, och med i samband med den sjunde och nionde översynen. godkände EU och IMF den tredje översynen. Några krediter från det nordiska kreditpaketet har dock ännu inte betalats ut. Den lettiska regeringen har till följd av en bättre ekonomisk utveckling än förväntat meddelat att den tills vidare inte har för avsikt att begära någon utbetalning av de nordiska krediterna eller andra bilaterala lån. När beslutet togs menade att det var viktigt att regeringen i anslutning till den första utbetalningen återkom med ytterligare information om bl.a. avtalsvillkoren för krediten. Den nu aktuella skrivelsen är regeringens svar på den information som önskat. Vid en intern utfrågning informerade statssekreteraren utskottet om utvecklingen i och den svenska krediten. ekonomiska läge har förbättrats väsentligt sedan besluten om krediterna till togs . Den mycket kraftiga nedgågnen i produktionen har stannat av, importen har minskat och exporten har ökat oväntat starkt. Bytesbalansen vändes till överskott 2009 och BNP steg mot såväl kvartalet innan som mot samma kvartal året innan. Arbetslösheten har dock stigit kraftigt. I genomsnitt var av arbetskraften arbetslös , men förväntningarna är att arbetslösheten långsamt ska börja sjunka . Bytesbalans (% av BNP) Arbetslöshet (%) Inflation (årsgenomsnitt) Källa: och . tidigare mycket höga inflation vändes mot en prisnedgång . Förväntningarna är att priserna ska gå ned med ytterligare ett par procent , för att ligga stilla . Även lönerna har sjunkit, men enligt regeringen finns det inga entydiga uppgifter om storleken på nedgången. Det är dock tydligt att internationella konkurrenskraft förbättrats , enligt regeringen. Läget på finansmarknaden har också förbättrats och blivit mer stabilt. De korta räntorna har sjunkit ned till en nivå , från en nivå på . Devalveringstrycket på den lettiska valutan har i stort sett försvunnit, och den lettiska statens möjligheter att finansiera budgetunderskottet genom normal upplåning på marknaden har ökat avsevärt. Krediterna till är kopplade till ett ekonomisk-politiskt program som utarbetats av tillsammans med EU och IMF. Programmet var från början tänkt att löpa t.o.m. , men har förlängts till . Programmets innehåll och översyn Syftet med programmet är att uppnå hållbara offentliga finanser och stärka internationella konkurrenskraft. Ett viktigt mål är att skapa förutsättningar för att ska kunna införa euron 2014. I programmet anges konkreta årliga mål för hur budgetunderskottet ska sänkas. Underskottet ska uppgå till högst av BNP 2009, 2010, 2011 och 2012. En viktig del när programmet formades var att begränsa de negativa sociala verkningarna av programmet. Av den anledningen har olika delar av det sociala skyddsnätet undantagits från besparingskrav. Åtgärder som förstärkt det sociala skyddet har inte heller räknats in i budgetunderskottet när översyner gjorts. Sammanlagt ska nio översyner genomföras under programmets livstid. Den tredje översynen genomfördes och godkändes av EU och IMF majjuli 2010. I den konstaterades att följt programmet på ett tillfredsställande sätt. Budgetmålet nåddes med god marginal (av BNP) och förutsättningar bedömdes som goda för att man även ska klara målet . Detta trots att gjort vissa avsteg från programmet, bl.a. genom att man sänkt vissa mervärdesskatter. Vidare har en plan lagts fram för hur Parexbanken ska rekonstureras. Planen följer samma modell som tillämpades av i samband med den svenska finanskrisen , dvs. att de dåliga tillgångarna särskiljs från banken i ett särskilt institut. För att förbättra funktionen på de finansmarknaderna har också ett antal åtgärder vidtagits för att stärka den finansiella tillsynen. Som framgår av tabell 2 är ekonomisk-politiska program kopplat till ett kreditpaket på totalt (motsvarande ca enligt aktuell dagskurs). De multilaterala långivarna () har åtagit sig att låna ut , medan de enskilda länderna åtagit sig att bilateralt låna ut till , varav inklusive står för . Kreditpaketet till (miljoner euro) har av det totala åtagandet på betalats ut. Samtliga utbetalningar har gjorts av de multilaterala långivarna. Enligt det ekonomisk-politiska programmet och finansieringsplanen skulle den första utbetalningen av de nordiska lånen ha ägt rum i samband med att den tredje översynen godkändes, dvs. Den lettiska regeringen har dock meddelat att den tills vidare inte har för avsikt att begära någon utbetalning av de nordiska lånen eller lån från andra bilaterala långivare. Anledningen är det förbättrade ekonomiska och finansiella läget, vilket kraftigt ökat den lettiska statens möjligheter att finansiera budgetunderskottet genom normal upplåning på marknaderna. Villkoren för kredit till De nordiska ländernas villkor för Lettlandslånen är reglerade i bilaterala avtal mellan det enskilda landet och . De olika nordiska avtalen med är dock i stort sett identiska och innehåller samma ränte- och amorteringsvillkor som de lån som de nordiska länderna tidigare beviljat . Räntan på de nordiska lånen (utbetalat belopp) är rörlig och uppgår till tremånadersräntan för interbanklån i euro (Euribor) plus . Löptiden är och är amorteringsfria. Av tabell 3 framgår vidare att avtalsvillkoren mellan de olika långivarna är relativt likartade. Räntesatsen för de nordiska lånen är något högre än EU:s och IMF:s räntesatser, å andra sidan är löptiden för de nordiska lånen betydligt längre. Till detta kan läggas att både EU och IMF tar ut en viss avgift medan de nordiska lånen är avgiftsfria. Villkoren i de olika krediterna till 3 mån Euribor + () SDR-räntan + () AAA euroobligation () Andra villkor för de nordiska lånen är att följer det ekonomisk-politiska programmet samt att de nordiska länderna har rätt att begära att lämnar ut all information som är relevant för tillämpningen och övervakningen av det ekonomisk-politiska programmet. De nordiska lånen ska betalas ut senast efter att EU och IMF utfört och godkänt en översyn av programmet. De nordiska lånen ska betalas ut efter översynerna tre, fem, sju och nio. Regeringen anger i skrivelsen att det krävs fortsatta stora ansträngningar från för att landet åter ska få en god tillväxt, minskad arbetslöshet och hållbarhet i de offentliga finanserna. Den närmaste utmaningen är att besluta om en budget som leder till ett budgetunderskott på högst av BNP, dvs. den nivå som anges i det ekonomisk-politiska programmet. Utmaningen försvåras, enligt regeringen, av att håller parlamentsval . Valutgången är osäker och flera partier har inför valet tagit avstånd från det ekonomisk-politiska programmet. I budgetpropositionen under utgiftsområde 2 tar regeringen under avsnitt 13 upp krediten till . Bland annat anger regeringen att avtalen med undertecknades . Regeringen skriver också att sedan den nu aktuella skrivelsen lämnades till har det ekonomiska läget i fortsatt att förbättras. BNP steg jämfört med , enligt preliminära siffror. Därmed har BNP ökat två kvartal i rad, vilket enligt regeringen tyder på att utfallet för kan bli betydligt bättre än de som tidigare förutsetts i IMF:s och EU:s prognoser. Dessutom fortsatte industriproduktion och exporten att öka , vilket indikerar en ytterligare förbättring av internationella konkurrenskraft. hölls val till det lettiska parlamentet, Saeiman. Resultatet av valet blev att den koalition som bildade det tidigare regeringsunderlaget gick relativt starkt framåt, trots att koalitionen fått ta ansvaret för att hantera den ekonomiska krisen och genomfört många och omfattande åtgärder för att minska det kraftigt stigande underskottet i statsbudgeten. Valets främste segrare var Enhetsalliansen, den sittande premiärministern parti, som ökade från 22 till 33 mandat. Dombrovskis fick uppdraget att på nytt bilda regering. röstade Saeiman igenom en regeringskoalition bestående av Enhetsalliansen och De Grönas och , som tillsammans har 55 av parlamentets 100 platser. Villkoren för kredit till Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om villkoren för kredit till till handlingarna. Skrivelsen är resultatet av en begäran från utskottet till följd av att regeringens tidigare beslutsunderlag saknade uppgifter om villkoren för krediten. Utskottet konstaterar att skrivelsen innehåller kompletterande information om den senaste ekonomiska utvecklingen i och villkoren för den lettiska krediten. Utskottet konstaterar att det är glädjande att det ekonomiska läget i förbättrats väsentligt , men att det fortfarande återstår betydande utmaningar för att få ned den höga arbetslösheten, öka tillväxten och få till stånd hållbara offentliga finanser i . Jämför särskilt yttrande (MP). Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2009/10:244 Villkoren för kredit till . Skrivelsen är ett resultat av att utskottet i samband med beslutet att bemyndiga regeringen att ge en kredit på högst ansåg att regeringen, i samband med den första utbetalningen av lånet, i en skrivelse skulle återkomma till med ytterligare information. Bakgrunden till utskottets ställningstagande var att regeringens beslutsunderlag saknade uppgifter om villkoren för den lettiska krediten. Efter en genomgång kan utskottet konstatera att den nu aktuella skrivelsen innehåller kompletterande information om den senaste ekonomiska utvecklingen i och villkoren för de svenska och nordiska bilaterala krediterna till . Avtalen med undertecknades och av skrivelsen framgår att villkoren för krediterna i stort sett är identiska med ränte- och amorteringsvillkoren för de lån som de nordiska länderna beviljade . Utskottet vill här också framhålla att regeringen informerat utskottet om utvecklingen i och läget i avtalsförhandlingarna. Av skrivelsen framgår att det ekonomiska läget i förbättrats väsentligt . Bytesbalansen har vänt från kraftigt underskott till överskott, BNP har åter börjat stiga efter den mycket kraftiga nedgången och situationen på finansmarknaderna har stabiliserats väsentligt jämfört med situationen under stora delar av 2009. Denna utveckling har bidragit till att den lettiska regeringen valt att tills vidare inte begära någon utbetalning av de nordiska krediterna. Utskottet konstaterar att stödet och förhandlingen med koordinerats av EU och IMF, vilket enligt utskottets mening varit en fördel. Det finns i detta sammanhang också anledning att notera att det inom EU nu pågår ett omfattande arbete med att förbättra och strama upp regelverk och tillsyn för att minska riskerna att medlemsländerna hamnar i samma situation som gjorde . Enligt utskottets mening är det mycket glädjande att den ekonomiska situationen i ljusnat. Utskottet kan dock konstatera att utmaningarna är stora. Arbetslösheten är mycket hög och den fortsatta vägen mot stabil tillväxt och hållbara offentliga finanser kommer att kräva fortsatta stora ansträngningar av såväl det politiska systemet som det lettiska folket. Med det som anförts föreslår utskottet att regeringens skrivelse om villkoren för kredit till läggs till handlingarna. Villkoren för kredit till (MP) (MP) anför: När beslutade att bemyndiga regeringen att ge en kredit på högst lämnade ett särskilt yttrande. Anledningen var att det fanns stora brister i regeringens beslutsunderlag. Propositionen saknade uppgifter om såväl villkoren för krediten som utgångspunkterna för låneförhandlingarna. hade tagit beslut om att bemyndiga regeringen att ge kredit till . Även i det fallet var regeringens beslutsunderlag mycket bristfälligt. Jag vill med detta yttrande upprepa att det är bestämda uppfattning att det är extremt viktigt att får fullständig information innan man fattar beslut av sådan omfattning och betydelse som t.ex. besluten om krediter till och . Det är högst otillfredsställande att regeringens underlag vid beslutstillfället saknar viktiga uppgifter. Det är inte acceptabelt att regeringen i propositioner anger att man i ett senare skede avser att återkomma till med ytterligare information. förutsätter att liknande propositioner kommer att innehålla fullständig beslutsinformation. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2009/10:244 Villkoren för kredit till .