bet · GY01UbU3 · 2010-12-10 00:00:00 — får gärna kommentera om problemet snarare låg hos än hos oppositionen när det handlade om att skapa långsiktighet.När det gäller frågan om skriftliga omdömen blir den här debatten nog ganska obegriplig för dem som följer den. Man blandar ihop betygssättning och bedömning. Det är oerhört tydligt. Som sade blir allt bara mäta och ribbor och att det är därför man ska ha betyg. Det förklarar inte varför man inte ska ha betyg i årskurs 3 eller årskurs 1. Om det handlar om att hoppa över ribbor är det väl bra om de hoppar över ribbor även i årskurs 3 eller årskurs 1.Det kanske är därför ni öppnar upp för betygsliknande omdömen i årskurs 1, för att ni vill ha betygsliknande ribbor också i årskurs 1. Det är en ganska viktig fråga. Vi har noga tittat på forskningsresultaten, och vi tror inte på betyg för väldigt små barn.Jag skulle vilja ställa några frågor om de betygsliknande omdömena som tillåts. Vilka kursmål ska man jämföras med? Vilken utbildning har en lågstadielärare i betygssättning? Vilken likvärdighet blir det på betygssättningen om det varken finns betygskriterier eller utbildade lärare som ska ge betygsliknande omdömen? gick vi till val på en skolpolitik som sade att vi skulle ha betyg i årskurs 6, att vi skulle ha nationella prov i årskurs 3, att vi skulle färdigställa en skollag, inte helt och hållet ta över, men i alla fall se till att få fram den. Det hade ni, , misslyckats med under flera mandatperioder.Vi hade utfäst en hel del löften i den valrörelsen, och de låg långt från Socialdemokraternas. Då kan man tycka att vi kunde ha kommit överens, men att komma överens innebär alltid att kompromissa. Vi ansåg inte att vi kunde kompromissa om den skolpolitik vi hade gått till val på eftersom vi stod så långt ifrån varandra. Visserligen hörde vi i början av mandatperioden uttala sig om skolpolitiken, men allra mest hörde vi som i kammaren yrkade avslag på allt som vi lade fram. Jag ansåg inte att det fanns någon möjlighet att kunna nå fram till några uppgörelser.Exakt hur tycker och tänker kan jag inte svara på. Jag finns inte inne i hans huvud.När det gäller våra skriftliga omdömen är det för oss viktigt att föräldrar och elever ska kunna få besked av skolan om hur det går. Det är det vi kallar betygsliknande omdöme. Man ska kunna få reda på om det gått bra eller om det gått dåligt, vad man behöver träna mer på och så vidare. Det är ett betygsliknande omdöme. Det har föräldrar i rätt att få veta. Ska vi ha betyg eller inte? Ska vi ha betyg tidigare i skolan eller inte? Hur vårt betygssystem ska se ut och om vi ska ha betyg i skolan eller inte har präglat skoldebatten så länge jag har varit aktiv i politiken. har varit pådrivande i den frågan, och det känns lite historiskt att vi närmar oss ett definitivt beslut om att införa betyg i årskurs har nämnts tidigare. Jag vill komplettera det tidigare inlägget med att studien visar att det finns ett samband mellan tidiga betyg och sannolikheten för att genomgå en gymnasieutbildning. I samma utredning konstateras att barn till lågutbildade föräldrar missgynnas av att inte få betyg i den meningen att sannolikheten för att genomgå gymnasieskolan minskar.Herr talman! Detta är en efterlängtad och viktig reform. Vi vill till skillnad från , med tanke på de tidigare inläggen, ha betyg i och gymnasieskolan. Vi gör inte tolkningen av betyg som att det enbart ska vara ett slags intyg i svensk grundskola.Folkpartiet och regeringen är tydliga i detta ställningstagande, medan så sent som förkastade allt vad betyg heter. I en intervju uttalade följande: "Politiken kan inte stå still och hävda att vi ska ha betyg. Man ska kunna vara öppen för att ta bort saker som inte är funktionella i skolan." På vilket sätt, undrar jag, är betyg inte funktionellt? Och utifrån detta synsätt undrar man förstås om det fanns någon som helst substans i den så kallade betygsöverenskommelsen som S, MP och V presenterade i sommaren 2010.Som om det inte vore nog med detta gick vänsterpartiledaren dagen efter ut i TV4 och sade: Jag kommer alltid att vara emot betyg.Miljöpartiet, som också har varit motståndare, anser numera att betyg är bra, åtminstone som urvalsinstrument till gymnasieskolan och högskolan. Men vi har tidigare hört MP säga att detta egentligen var en kompromiss som det inte fanns stöd för bland medlemmarna, och sade att man inte var betygsförespråkare. Det är bra att ni tydligt redovisar er egentliga ståndpunkt. Den tror jag att väljarna vill veta.Herr talman! Det finns ett stöd för tidigare betyg och fler betygssteg. Det har inte varit bra med dagens system där lärare - jag har själv drabbats av detta på gymnasieskolan - säger till eleven att betyget är G+ eller VG-. Här i kammaren kan jag avslöja att det inte finns några betygssteg som heter G+ eller VG-. Anser , som tidigare uttryckte sitt stöd för och vikten av att det finns nationella kunskapskrav, att det befintliga, informella system som har byggts upp under alla år, med G+ och VG- har varit rättssäkert eller sjyst? När jag besökte en gymnasieskola i kommun sade rektorn faktiskt att det nya betygssystemet är en anpassning till verkligheten. Det känns bra att få det bekräftat.Herr talman! Skolinspektionen menar också i sitt remissvar att de krav som åtgärdar betygssättningen kan vara en hjälp för att komma till rätta med bristerna i skolans kunskapsuppföljning, så detta är också ett sätt att styra upp uppföljningsarbetet i skolan. I samband med implementeringen av denna reform behövs det fortbildningsinsatser för lärarkåren. Och det beslutet tog vi , alltså att avsätta 15 miljoner i budgeten för fortbildningsinsatser.Herr talman! Vi är för tidigare betyg, och vi är för skriftliga omdömen 1. Dessa får gärna vara betygsliknande, men det är ytterst rektor som fattar det beslutet. Betyg är inte enbart en uppföljning av elevernas kunskapsresultat eller information till föräldrarna. De har också ett viktigt syfte att motivera elever och uppmuntra dem att satsa ännu mer för att uppnå ännu högre resultat om de vill. För oss i handlar det om höga förväntningar. Dessa faktorer tycker jag också är mycket viktigare än att enbart se betyg som ett urvalsinstrument.Betyg är en självklarhet. Lärarna ska klart och tydligt tala om för eleverna och föräldrarna hur det faktiskt ligger till. Det är hög tid att vi lämnar den kultur som länge präglat svensk skolpolitik, där man inte vill följa upp och tala om hur det egentligen förhåller sig. Tillsammans med utvecklingssamtalen, omdömena och de individuella utvecklingsplanerna samt de åtgärdsprogram som finns i skolan kommer betygen att ha en viktig funktion i att se till att skolan på ett bättre sätt än kan tillförsäkra elever det stöd de har rätt till för att lyckas i sitt skolarbete. Drivkraften för och Alliansens utbildningspolitik är alla barns och alla elevers rätt till kunskap. Om jag ska sätta den fråga som vi debatterar här , nämligen frågan om betyg i årskurs 6, i sitt sammanhang, vill jag säga att det handlar om att visa på vilket sätt vi vill ge rätt till kunskap. Det gör vi genom välutbildade lärare - vi har satsat på Lärarlyftet och en ny lärarutbildning - och genom bra rektorer och ledare genom att satsa på rektorsutbildning. Vi satsar på läsa-skriva-räkna-möjligheter tidigt för våra barn . Vi satsar på matematik, naturvetenskap och teknik. Vi satsar på , som är viktigt för den kreativa delen hos våra elever.För att räkna upp ännu fler saker som Alliansregeringen också har genomfört och för att sätta betygen i sitt sammanhang kan jag nämna tidigare nationella prov och speciallärare. Vi debatterar en ny betygsskala, ett nytt betygssystem och tidigare betyg. Men inte heller detta står för sig självt. Vi tog också beslut om skriftliga omdömen. i debatten har man diskuterat på vilket sätt de ska vara utformade. Jag har arbetat som lärare och slitit med den typ av omdömen man för skulle skriva om elever, där man inte fick vara betygsliknande och inte fick skriva om man gjorde bedömningen att eleven nådde målen. Jag tror att vi är många som har tagit till oss den bedömningsforskning som finns och som visar att de skriftliga omdömena rätt utformade är starka incitament för att stärka lärandet.De betyg som vi diskuterar kommer från årskurs 6, där man också kan skapa en tydlighet och tala om hur långt man har kommit på kunskapsresan, medan de skriftliga omdömena är en motiverande del.Jag tror att det är oerhört viktigt att sätta frågan i sitt sammanhang och på olika sätt visa att vi tar tillbaka i riktning mot en kunskapsnation, där vi har stora krav och ställer höga förväntningar på att våra barn och ungdomar ska lyckas i skolan, och då gäller det alla barn och ungdomar. Det har tidigare nämnts att när man tog bort de tidigare betygen missgynnade det framför allt de elever som kom från studieovana hem. Det är inte säkert att det blir sanningen framöver. Det framfördes i debatten från att man ville ha en framåtsyftande utbildningspolitik, och man beskyller ibland regeringen för att stå för en bakåtsträvande politik. Det vill jag starkt motsätta mig. Jag har räknat upp ett antal delar som visar hur vi steg för steg stärker skolan och skapar en helhet för ett modernt utbildningssystem i . Vi har haft en målstyrd skola under . Jag hörde en lärare säga att vi nu också börjar diskutera en mål- och resultatstyrd skola. Det är oerhört viktigt att visa att vi går från att bara prata om mål till att också se om vi når dem. Når vi målen och resultaten? Det gynnar alla barn att vi på olika sätt försäkrar oss om det.Det står i mångas utbildningsprogram att vi ska se till att alla elever får möjlighet att nå sin fulla potential. Där är det också oerhört viktigt med de satsningar som regeringen har gjort på spetsutbildningar. Vi vet att motivationen av olika skäl kan sjunka om man inte blir tillräckligt motiverad. Också de högpresterande eleverna har givetvis rätt att ta del av den motivationen.Betygsskalan har diskuterats, liksom om det ska vara tre definierade steg eller fem. berättade för oss i utskottet hur man har utformat detta. Man talade om att betygskriterierna gäller betygen A, C och E men att det inte betyder att B och D är odefinierade, eftersom de innebär att man har nått merparten av nästkommande steg. Det är viktigt att vi får ett mer rättvist system än vad vi har haft tidigare. Jag tror inte att vi kan hitta ett system som är totalt rättvist, men vi måste försäkra oss om att rättssäkerheten i det betygssystem som vi bygger upp i är så bra som möjligt.Självklart ska vi följa upp reformen. Det är kanske bra att det har blivit tydligare inskrivet än det var från början. Likt och tidigare talare tycker jag också att det är positivt att Socialdemokraterna har varit med och gjort en bred överenskommelse som har stöd av stora delar av Utbildningssverige. I den senaste PISA-mätningen visade det sig ju att vi fortfarande backar och att det gäller alla delar av utbildningssystemet. Det är oerhört dramatiskt och allvarligt. Därför behöver vi stärka utbildningen på många olika sätt. Det tar tid med en del av reformerna, men jag är fullständigt övertygad om att med gemensamma målsättningar och med ett brett stöd, om än i en liten fråga kan vi vända trenden. Med höga förväntningar kan man faktiskt göra stordåd.Jag hoppas att vi som politiker på nationell nivå också i våra kontakter med våra kommunala företrädare på olika sätt lyfter utbildningspolitiken och vikten av att alla barn har rätt till kunskap.Det har framförts i debatten att det skulle vara stor skillnad på om man sätter betyg i årskurs 7 eller årskurs 6. Man hänvisar till hur det i allmänhet är organiserat i Utbildningssverige.Jag tror det är viktigt att vi sätter betyg från årskurs 6. Det är viktigt att man också på det man kallar för mellanstadiet har en god insyn i bedömningsarbetet inte bara för att skriva framåtsyftande skriftliga omdömen utan också för att ge betyg. Det kommer att kräva god handledning, utbildning och fortbildning. Det är vi på olika sätt beredda att vara en del av.I slutet av betänkandet hanteras en del mer enskilda motioner. Det gäller bland annat rätten att överklaga betyg. har varit drivande i frågan att utreda det just för att elevrättsperspektivet är så viktigt. Vi väntar med spänning på den utredning som kommer med sitt resultat nu . Vi får se på vilket sätt som vi skulle kunna jobba vidare med frågan.Herr talman! Jag vill än en gång välkomna att Socialdemokraterna närmar sig Alliansens utbildningspolitik. Det är viktigt att vi framöver kan se att vi kan ha en bredd i utbildningspolitiken. Att som , och blankt strunta i vad som expertmyndighet säger angående betygskriterier och klart uttalade kriterier för vart och ett av betygen A-E kanske inte förvånar, men likväl är det ganska märkligtDet beslut vi fattar handlar om att sätta mer rättvisa betyg . Att de tre oppositionella partierna i den här frågan skulle vilja detaljstyra skolan på ett sätt som det skulle innebära att ha så klara kriterier för alla fem betygsstegen förvånar framför allt från sida. Det är spännande att se hur man från både sida och sida vurmar för betyg från årskurs 7. Det har varit viktigt i debatten.Det känns positivt att man från fackligt håll har uttalat så starkt stöd för att vi har gjort dessa överenskommelser. LR säger att delar av oppositionen har visat förmåga att ta ansvar. Från säger man att skolan behöver klara spelregler och inte klåfingriga politiker som reducerar betygsfrågan till enskildheter hit eller dit.Det känns som att vi tar ett viktigt steg här . Det kan synas vara en liten fråga, men den kompletterar det viktiga bygget vi gör för att skapa en bättre utbildning för alla barns rätt till kunskap. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Betygen måste ses i sitt sammanhang, som flera har sagt. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.Jag vill också väldigt tidigt ta till orda och tacka som representant för Socialdemokraterna att ha modet att stå upp för att sätta sig vid förhandlingsbordet och bidra till det resultat vi har i betänkandet och också att gå vidare och försöka hitta lösningar.Jag tycker personligen att det är en väldigt bra idé att hitta möjligheter för en så viktig verksamhet som berör alla och hitta blocköverskridande lösningar. Det är något som vi långsiktigt måste jobba med. Vi måste kunna se sådana lösningar som vi har sett här . Det är då det finns möjligheter att komma överens mellan partierna.Betygen måste ses i sitt sammanhang tillsammans med skriftliga omdömen, utvecklingssamtal och andra möjligheter som finns. Betygen är en kommunikation med föräldrar, elev, lärare över en situation och en ställning . Var är det för positioner en enskild elev egentligen har?Eleven behöver kunna positionsbestämma sig tillsammans med föräldrar. Vad behöver den jobba extra med? På vilket sätt kan den här eleven komma en bit längre i sitt kunskapssökande? Det är jätteviktigt.Det är en metod som man kan använda som vuxen när man har mål som man vill åstadkomma endera det är att förkovra sig, utbilda sig och söka kunskaper eller vid andra typer av mål. Man positionerar sig. Var står jag just , och hur kan jag komma en bit längre? Det är vad man gör med betyg.Det är kommunicerbart till andra människor som inte har full insyn i processen. Därmed har vi i historien, mina vänner, fått ett betygssystem som också fångar upp individens situation.Där vi inte har språket i tydliga kriterier kan lärarprofessionen få visa: Den här nivån är uppfylld. Den här är inte helt uppfylld, men det är på god väg. I någon mening har vi därmed kommit till de grundbitar som fanns med när vi tillskapade den svenska grundskolan.Det handlar om att möta varje elev på den nivå den är för att jobba vidare framåt. Betygen ska sporra. Det är jätteviktigt. Men då får inte nivån vara så långt borta att den enskilda eleven känner: Den är inte lönt. Det spelar ingen roll. Jag kommer inte att klara det. Har vi de andra mellannivåerna där det är lite tätare kan eleven tänka: Det kan jag nog klara också. Då är det sporrande.Det ska vara rättvist. Ändå är frågan: Vad är rättvisa? Hela den diskussionen är mycket djupare än vad man kan ha i ett anförande i kammaren. Vi har nått ett betygssystem som verkligen kan ta vara på rättvisan. Vem kan mer rätt bedöma en elevs kunskap är en behörig lärare som har fått så mycket utbildning och kompetens att den kan sätta betyg och som har känslan för eleven och så vidare?Med den stora reform vi gör i svensk skola med svensk lärarutbildning, kravet på behörighet och legitimation kommer vi att få ett så rättvist betyg vi någonsin kan få med tydliga kriterier och tre steg. Sedan har vi bedömningen: Detta är steg är klart, och det är på väg mot någonting annat. Här blir det individens möjligheter.Det är så lätt att säga att betyg inte har någonting att göra med att elever blir bättre. Finns det över huvud taget någon forskning som visar på att elever blir sämre av betyg? Nej, det gör det inte. Jag har inte funnit något.Däremot har vi rapporter från IFAU som visar vilka som var förlorarna när vi tog bort betygen. Det var de från miljöer där föräldrarna har låg utbildningsbakgrund. På något vis saknas positionsbestämningen. Man kan inte uppfatta på samma sätt och får inte de självklara möjligheterna i skolan där man kan utgå från samma punkt.Därför är det viktigt att vi gör allt för att våra barn och elever ska få det så lätt som möjligt. Med de trista resultaten från som vi fick har vi bara att här i kammaren göra allt vi kan för att det ska bli så bra som möjligt.När vi låter betygen få den verkliga betydelse som vi avser med betygen kommer det att ge nya stora möjligheter för våra barn. Jag är glad för att vi har kommit så långt. Med det önskar jag mina vänner och talmannen en god jul och ett fint återseende .