bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Den nya sjukskrivningsprocessen innebär att det införts tidsgränser för prövningen av arbetsförmågan, den s.k. rehabiliteringskedjan. Den innebär också att det har införts tidsgränser för hur länge det är möjligt att uppbära ersättning från sjukförsäkringen. Den grundläggande linjen har således varit att stärka arbetslinjen. Med denna utgångspunkt har åtgärder vidtagits för att förkorta sjukskrivningstiderna och genom tidiga och aktiva insatser stödja återgång i arbete. Sjukförsäkringsreformen har gett resultat. Sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Färre individer blir sjukskrivna, och sjukperioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till en kraftig minskning av utanförskapet. Sjukförsäkringsreformen har uppmärksammats av , som bl.a. konstaterar att reformen innebär stora steg i rätt riktning och att lyckats bryta den negativa trenden med omfattande utanförskap på grund av hög sjukfrånvaro. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att den nuvarande inriktningen bör gälla även fortsättningsvis. Det är emellertid, som regeringen också framhåller, viktigt att säkerställa att avsikterna med reformen upprätthålls, exempelvis att den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska kunna få ersättning, som reformen ska öka drivkrafterna för och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar kan likt sjuförsäkringsreformen emellertid leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Regeringen har uttryckt sin avsikt att följa utvecklingen i detta avseende och i närtid se över om regelverken och deras tillämpning har fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. Utskottet, som välkomnar och betonar vikten av regeringens ovan nämnda intentioner, konstaterar att har granskat införandet av de nya bestämmelserna om en förändrad sjukskrivningsprocess. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten förändrad sjukskrivningsprocess (RiR 2010:9). Av redovisningen framgår att den nya sjukskrivningsprocessen gett både negativa och positiva effekter. Granskningen visar att införandet av de nya reglerna inom sjukförsäkringen har fungerat mindre väl. Bland annat har handläggare haft svårt att tillämpa de nya reglerna på grund av en alltför kort förberedelsetid och ett komplicerat regelverk. visar granskningen även på vissa positiva iakttagelser, som att den nya rehabiliteringskedjan har ökat förutsägbarheten i sjukförsäkringen och gett en mer aktiv sjukskrivningsprocess med tidiga insatser. och Arbetsförmedlingen har i sina respektive regleringsbrev fått uppdraget att tillsammans kartlägga hur de personer som uppnår maximal tid i sjukförsäkringen försörjer sig tiden efter det att de lämnat sjukförsäkringen. Enligt Arbetsförmedlingens och återrapportering nådde 17 843 personer maximal tid i sjukförsäkringen . Nära en femtedel stannade emellertid i sjukförsäkringen då de beviljades sjuk- eller aktivitetsersättning eller någon form av sjukpenning. Övriga 14 280 personer lämnade sjukförsäkringen, och av dem hade skrivit in sig hos Arbetsförmedlingen fram till . Av de 12 568 personer som skrev in sig hos Arbetsförmedlingen är det drygt hälften som inte återvänt till sjukförsäkringen. Av dessa som inte återvänt till sjukförsäkringen deltar i ett program med aktivitetsstöd och i någon form av arbete. Sammanlagt av de 17 843 personer som utförsäkrades blev kvar i eller återvände till sjukförsäkringen. Utskottet konstaterar att en rad åtgärder vidtagits under föregående riksdagsår i syfte att bl.a. förbättra villkoren i sjukförsäkringssystemet (prop. 2009/10:45, bet. 2009/10:SfU10, bet. 2009/10:SfU13 och prop. 2009/10:120, bet. 2009/10:SfU15). Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att inriktningen av sjukförsäkringsreformen ska ligga fast. Därmed påverkas inte den ram för utgiftsområdet som regeringen föreslagit Inkomsttaket i sjukförsäkringen är fastställt till 7,5 prisbasbelopp. Utskottet anser inte att det är aktuellt med en höjning av inkomsttaket. Utskottet, som välkomnar att regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48, S 2010:04), anser vidare att kommitténs arbete ska avvaktas. Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed hållbara finanser. Kommitténs arbete ska slutredovisas . Av betänkande (SOU 2006:86) framgår att rehabiliteringen av personer med ersättning från sjukförsäkringen har fungerat dåligt. Emellertid har en stor del av regeringens satsningar, t.ex. införandet av en reformerad sjukskrivningsprocess, just syftet att motverka alltför långa sjukskrivningar och få till stånd tidiga och aktiva insatser (bet. 2009/10:SfU1 s. 39). Regeringen har även avsatt bl.a. till företagshälsovården och rehabiliteringsgarantin för att den inledda utvecklingen av företagshälsovården ska fortsätta och för att genom rehabiliteringsgarantin stärka den enskildes ställning i sjukskrivningsprocessen. Utskottet ser inte skäl att avsätta ytterligare medel för rehabilitering. har på förslag i betänkande 2009/10:SfU7 underlag för beslut om sjukpenning gjort ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av hantering av underlag inför beslut om sjukpenning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka kvaliteten i de medicinska underlagen och därigenom stärka rättssäkerheten (s. 34 f.). För att uppnå kortare och mer enhetliga sjukskrivningstider har i samverkan med på regeringens uppdrag utarbetat ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd, som ger läkare och vägledning om sjukskrivning vid olika diagnoser. Utskottet konstaterar att tilldelats extra och . Utskottet ser inte skäl att höja anslaget ytterligare. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek. Utskottet noterar att det inte finns några motförslag till regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20122014. Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för 20122014. Därmed bör finansutskottet avstyrka motion Fi230 yrkande 5 och Fi231 yrkande 3. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 delas in i två områden: dels Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer () och äldreförsörjningsstöd (ÄFS) ingår, dels Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension till dessa förmåner. Även , som inrättades , ingår i utgiftsområdet. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till de anvisade medlen minskar utgifterna med . I förhållande till beräkningarna vårproposition minskar utgifterna med . Att utgifterna minskat beror enligt regeringen framför allt på att behovet av garantipension minskar i takt med att antalet personer med inkomstrelaterad pension ökar och att den genomsnittliga nivån för inkomstrelaterad pension stiger. Den preliminära fördelningen av utgifterna , 2013 och 2014 beräknas till 39 743, 38 516 och . finansieras dels av anslag på statsbudgeten, dels av Allmänna Pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet. De två senare ingår i Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Av propositionen framgår bl.a. att en omfördelning av finansieringen av kostnader är nödvändig. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:1 tillförs . Anslaget tillförs vidare för att täcka engångskostnader i samband med myndighetens bildande och för hantering av ärendebalanser inom bostadstillägg till pensionärer () och utlandsärenden. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Socialdemokraterna, de gröna och I motion Fi230 (S, MP, V) yrkande 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . För att skapa bättre ekonomisk trygghet för dem med små marginaler föreslår motionärerna en höjning av kompensationsnivån inom bostadstillägget till pensionärer till . Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna , 2013 och 2014. Förslagen framgår av tabellen nedan. S, MP, V Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om dels ramen för utgiftsområdet , dels preliminär fördelning av utgifterna , 2013 och 2014. Därmed bör finansutskottet avstyrka motion Fi230 yrkande 5. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: Generella bidrag: allmänna barnbidrag och bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Försäkring: föräldraförsäkring, barnpension och efterlevandestöd till barn och pensionsrätt för barnår. Behovsprövade bidrag: bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn. Målet för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. I propositionen föreslås en utgiftsram på . I förhållande till de anvisade medlen ökar utgifterna med och i förhållande till beräkningarna vårproposition med . Den preliminära fördelningen av utgifterna , 2013 och 2014 beräknas till 75 686, 77 510 och . Regeringen föreslår att ett nytt mål ska gälla för utgiftsområde 12 som på ett tydligare sätt betonar regeringens vilja att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Vidare föreslår regeringen att föräldrar fr.o.m. ska ha rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning när ett av deras barn har avlidit. Regeringen föreslår även viss ändring av reglerna för tillfällig föräldrapenning till en arbetslös . Regeringen aviserar bl.a. följande förändringar inom utgiftsområdet : Föräldrar ska kunna vara föräldralediga med föräldrapenning under barnets första levnadsår. De nuvarande tio s.k. pappadagarna ska dock kvarstå. Det särskilda bidraget för barn inom ramen för bostadsbidraget ska höjas. Jämställdhetsbonusen ska förenklas och förtydligas och kopplas direkt till uttaget av föräldrapenning. Vårdnadsbidraget ska göras mer flexibelt genom att karenstiden förkortas från när den enskilde själv sagt upp vårdnadsbidraget. Socialdemokraterna, de gröna och I motion Fi230 yrkande 5 (S, MP, V) föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . För att förbättra för barnfamiljerna med de minsta marginalerna och öka jämställdheten i uttaget vill motionärerna höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen med , höja underhållsstödet med och höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar med . Vidare anser motionärerna att vårdnadsbidraget ska slopas. I motion Fi231 yrkande 3 (SD) föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Motionärerna föreslår en gradvis höjning av nivån på föräldrapenningen av den sjukpenninggrundande inkomsten och en höjning av taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen och att regleringen av vilken av föräldrarna som ska vara hemma med barnet avskaffas tillsammans med jämställdhetsbonusen. Vidare anser motionärerna att de föräldrar som helst vill ordna omsorgen om sina barn på egen hand ska ha möjlighet till detta. Nivån på vårdnadsbidraget ska därför höjas när det ekonomiska utrymmet tillåter det. Motionärerna anser även att bostadsbidraget för ensamstående föräldrar ska höjas och att underhållsstödet ska höjas med /månad. Genom minskad invandring minskar barnbidragskostnaderna. Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till preliminär fördelning av utgifterna , 2013 och 2014. Förslagen redovisas i tabellen nedan. S, MP, V Utskottet ställer sig bakom regeringens politiska inriktning inom den ekonomiska familjepolitiken som således bl.a. handlar om att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Inriktningen innefattar att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både män och kvinnor, och att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Utskottet noterar att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (dir. 2010:48) ska utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Vidare noterar utskottet att regeringen har aviserat att det särskilda bidraget för barn inom ramen för bostadsbidraget ska höjas, vilket innebär en ekonomisk förstärkning för de föräldrar med barn som har de minsta ekonomiska marginalerna. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek. Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker den föreslagna ramen för utgiftsområdet . Det kan konstateras att det inte finns några motförslag till regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20122014. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om detta. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna Fi230 yrkande 5 och Fi231 yrkande 3 i berörda delar. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar fördelningssystemet (inkomstpension och tilläggspension) och premiepensionssystemet (premiepension). I propositionen föreslås att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Enligt regeringen uppgår det beräknade beloppet till . S, MP, V Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Socialavgifterna utgörs enligt socialavgiftslagen (2000:980) av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet. Dessutom tas allmän pensionsavgift och statlig ålderspensionsavgift ut för att finansiera den inkomstgrundade ålderspensionen. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer på ersättning främst i form av löner, arvoden och andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget består av summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har lämnats under en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör , efterlevandepensionsavgiften , arbetsmarknadsavgiften och ålderspensionsavgiften . Egenavgifter betalas av fysiska personer i första hand på överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten har arbetat i inte oväsentlig omfattning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör , efterlevandepensionsavgiften , arbetsmarknadsavgiften och ålderspensionsavgiften . Arbetsgivare och egenföretagare ska också enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmän löneavgift av avgiftsunderlaget. När det gäller personer som vid årets ingång fyllt ska endast arbetsgivar- och egenavgifter i form av ålderspensionsavgift betalas. Någon allmän löneavgift tas inte ut på ersättningar till denna grupp. Inte heller tas avgifter ut på inkomster till personer som är födda eller tidigare. För företagandet i stödområde A finns en regional stimulans, som är utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EU-regler. Företag inom bl.a. sektorerna fiske, jordbruk och transport är därmed uteslutna. Stimulansen lämnas genom avdrag på vid beräkningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Avdraget avseende arbetsgivaravgifter är maximerat till och avseende egenavgifter till . sänktes det samlade uttaget av arbetsgivar- och egenavgifter liksom den allmänna löneavgiften för personer som fyllt 18 men inte . Nedsättningen innebar att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverades. utvidgades åldersgruppen till att omfatta alla som vid årets ingång inte fyllt som avgifterna sänktes ytterligare. De nya lägre avgifterna omfattar numera hela ålderspensionsavgiften men endast en fjärdedel av de övriga avgifterna. Allmän pensionsavgift utgör av avgiftsunderlaget och betalas av den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete (betalas dock inte av den som är född eller tidigare). Avgiften finansierar inkomstpension och tilläggspension och är avdragsgill vid taxeringen. Vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag kan avdrag göras av avgiftsunderlaget för inkomst av aktiv näringsverksamhet, dock högst med . Som förutsättning för avdraget gäller att avgiftsunderlaget överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte samt att avdraget uppfyller villkoren enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. De nya bestämmelserna trädde i kraft och tillämpas på inkomster som uppbärs efter . Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna fick ett generellt avdrag av underlaget göras för . uppgick avdraget för arbetsgivare till högst . För egenföretagare var avdraget maximerat till . har det generella avdraget helt upphört att gälla. I budgetpropositionen föreslås att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Inkomsten till statsbudgeten av socialavgifter och löneskatter men efter avdrag för bl.a. nedsättningar av socialavgifter beräknas uppgå till . Som en följd av att utgiftsnivåerna har ändrats föreslår regeringen att sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare sänks till av avgiftsunderlaget och för egenföretagare till , att efterlevandepensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till och att arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till . Eftersom justeringen av avgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag föreslår regeringen en höjning av den allmänna löneavgiften till . Ändringarna föreslås träda i kraft . I motion Fi230 (S, MP, V) begärs i yrkande 4 att godkänner de rödgrönas beräkning av statsbudgetens inkomster . Motionärerna anser att nedsättningen av socialavgifter för unga ska avskaffas och förordar i stället att hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Motsvarande subvention kan ges för den som ger en ung person en praktik- eller traineeplats. Vidare föreslås att en generell nedsättning av arbetsgivaravgifter för småföretagare motsvarande införs. I motion Fi231 (SD) begärs i yrkande 2 att godkänner beräkning av statsbudgetens inkomster . Motionärerna anser att halva nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar ska slopas och att socialavgifterna ska höjas generellt . I stället ska arbetsgivaravgifter för lärlingar slopas och läggas på att göra det billigare att anställa de tio första anställda. Utskottet har vid åtskilliga tillfällen framhållit vikten av att det finns ett samband mellan socialförsäkringsförmåner och socialavgifter liksom att avgifter i möjligaste mån bör betalas för eller av den som omfattas av socialförsäkringssystemet. Regeringens förslag om förändrade nivåer i socialavgifterna ligger i linje med detta. Utskottet tillstyrker förslaget. När det gäller ung arbetskraft sänktes avgiftsuttaget ytterligare så sent som för att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. infördes en generell nedsättning av socialavgifterna . Vidare minskades egenavgifterna inom vissa ramar för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med verkan på inkomster fr.o.m. . Utskottet är inte berett att ställa sig bakom några andra förändringar i avgiftsuttagen än som redovisats ovan. Med det anförda anser utskottet att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster när det gäller socialavgifterna bör tillstyrkas. bör därmed avstyrka motionerna Fi230 yrkande 4 och Fi231 yrkande 2 i berörda delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Socialdemokraterna, de gröna, (S, MP, V) (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: De nuvarande sjukförsäkringsreglerna är inte värdiga ett välfärdsland som . Otaliga fall av inhuman och omänsklig behandling i form av utförsäkring av allvarligt sjuka människor har visat på en reform som löpt amok. Påståenden om att utförsäkringen skapar fler arbeten har framförts, men statistik från visar att så inte är fallet. Vi föreslår att en förutsägbar och modern sjukförsäkring skapas. I denna ska stelbenta tidsgränser ersättas med individuella rehabiliteringsplaner. Utförsärkringarna genom den s.k. stupstocken ska avskaffas. Den som har utförsäkrats på grund av bestämmelserna i den nuvarande sjukförsäkringsreformen ska återförsäkras, om så behövs. Vidare ska sjukförsäkringen ge verklig inkomsttrygghet. Taket i sjukförsäkringen ska höjas i två steg till 8 prisbasbelopp 2011 och till 8,5 prisbasbelopp 2012. ska taket höjas till 10 prisbasbelopp, för att möjliggöra att de flesta får ut av sin tidigare inkomst i sjukpenning. Vidare bör mer investeras i rehabilitering. Givet att det statsfinansiella läget så tillåter vill vi också höja bostadstillägget till förtidspensionärer till . Mot bakgrund av det nu anförda och i enlighet med motion Fi230 yrkande 5 föreslår vi i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . För att skapa bättre ekonomisk trygghet för dem med små marginaler vill vi förbättra bostadstillägget för pensionärer. Vi föreslår därför en höjning av ersättningsnivån i bostadstillägget till pensionärer till . I enlighet med motion Fi230 yrkande 5 föreslår vi i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . För att förbättra för barnfamiljerna med de minsta marginalerna och öka jämställdheten i uttaget vill vi höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen för , höja underhållsstödet för och höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar för . Vidare anser vi att vårdnadsbidraget ska slopas. I enlighet med motion Fi230 yrkande 5 föreslår vi i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Vi anser att nedsättningen av socialavgifter för unga ska avskaffas. I stället ska ingen arbetsgivaravgift betalas av den som anställer en ung arbetslös. Motsvarande ska gälla för en ung person som får en praktik- eller traineeplats. Vidare föreslår vi att det införs en generell nedsättning av arbetsgivaravgifter för småföretagare motsvarande . Vi föreslår därmed att finansutskottet tillstyrker motion Fi230 yrkande 4. (SD) anför: Den hittillsvarande ansvarslösa invandringspolitiken måste ersättas med en ansvarsfull, human och samhällsvårdande invandringspolitik, som består av en kombination av en restriktiv invandringspolitik, en utökad flyktinghjälp i krisområdenas närhet och ett stärkande av den svenska kulturen samt en öppen svenskhet med krav på invandrares anpassning och assimilering till det svenska samhället. Asyl bör endast beviljas personer av två kategorier, nämligen dem som uppfyller kriterierna i () och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Vidare ska alla uppehållstillstånd som beviljas nytillkomna utlänningar vara tillfälliga. I övrigt bör asylsökande vid ankomsten noggrant informeras om svenska lagar och samhällsregler. Den som trots detta begår någon form av kriminell handling ska utvisas utan vidare prövning av ansökan. När det gäller ID-handlingar anser vi att den asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker identitet och nationalitet. Den som inte följer dessa anvisningar ska inte få sitt ärende prövat utan avvisas genast till det land han eller hon senast kom ifrån.