bet · GY01NU3 · 2010-12-08 00:00:00 — Investeringarna avser dels åtgärder i befintliga anläggningar om , dels nyinvesteringar om . Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får mark frilagd för exploateringsändamål eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. Dessa finansieringsbidrag uppgår till för de tre åren, varför de totala bruttoinvesteringarna om motsvarar nettoinvesteringar om . Investeringsplanen omfattar bl.a. två projekt som identifierats inom ramen för samarbetet mellan de nordiska stamnätsföretagen, nämligen Sydvästlänken (en ny 400 kV-förbindelse mellan och och mellan och södra ) och 2 (en ny likströmsförbindelse mellan och ). Sydvästlänken är det enskilt största projektet för Svenska kraftnäts del, då beräknas belasta treårsperioden. Därutöver har en ny tredje 400 kV-ledning mellan och i norr utretts tillsammans med det finska stamnätsföretaget . Vidare har beslut fattats om en ny likströmsförbindelse mellan och , Nordbalt, för att knyta samman den nordiska och den baltiska elmarknaden. Inom ramen för pågår och planeras ett antal större investeringar i . Därtill medför effekthöjningarna i kärnkraftverken i Forsmark och investeringsbehov i stamnätet för att kunna överföra tillkommande elproduktion. De omfattande satsningarna på byggnation av vindkraftsparker innebär även ett utökat behov av investeringar i stamnätet. Vidare planeras för att ansluta till det svenska stamnätet genom en 1 000 MW likströmslänk, för att möjliggöra de utbyggnadsplaner som finns för vindkraften. För att höja driftsäkerheten finns en plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationer i stamnätet. Dessutom planeras ett nytt driftövervakningssystem, då nuvarande system inte uppfyller dagens krav på funktionalitet och IT-säkerhet. har, tillsammans med sina berörda utländska motsvarigheter, ansökt om och beviljats finansiellt stöd ur EU:s s.k. återhämtningsplan för dels Nordbaltkabelförbindelsen om , dels en förstärkning av stamnätet i om . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Därtill bör regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bör även bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . bör, enligt vad som anförs i motion 2010/11:N302 (S), genom ett uttalande tydliggöra för regeringen vikten av att ny teknik (HVDC Light) används vid byggandet av Sydvästlänken. Svenska kraftnäts styrelse beslutade att bygga Sydlänken för att förstärka det svenska stamnätet mellan och . beslutade affärsverket att Sydlänken blir en del av ett större infrastrukturprojekt, kallat Sydvästlänken. Sydvästlänken består av tre delar med en knutpunkt norr om . I Sydvästlänkens södra del, mellan och , avser man använda ny likströmsteknik och en kombination av markkabel och luftledning. Sydvästlänkens västra del omfattar sträckan BarkerydOslo. Även här avser att använda den nya tekniken och en kombination av luftledning och markkabel. Mellan och planeras en ny luftledning för växelström i en gammal ledningsgata. genomförde och början av 2010 samråd och presenterade förslag med miljökonsekvensbeskrivningar för de norra och södra delarna av Sydvästlänken. lämnades en ansökan om koncession in för den norra och den södra delen. presenterade förstudien för den västra delen. I den föreslås att förbindelsen till största delen förläggs som markkabel mellan Barkeryd och trakten av . För den resterande delen mot presenterades tre alternativ; där bedöms att luftledning är huvudalternativet på grund av att det blir mycket besvärligt att förlägga ledningen som markkabel. Sydvästlänken ingår i den investeringsplan för 20112013 som presenterats i budgetpropositionen och som regeringen föreslagit att ska godkänna. I propositionen sägs att de svenska investeringskostnaderna för Sydvästlänken beräknas till ca , varav beräknas belasta den treårsperiod som planen omfattar. Kostnadsuppskattningen är dock osäker och beroende av koncessionsprövningen, marknadsutvecklingen, det tekniska utförandet samt vilken sträckning som blir aktuell för förbindelsen till , påpekas det. Det kan i detta sammanhang noteras att kostnaden för projektet budgetproposition beräknades till totalt . har i ett faktablad, Luftledning eller markkabel vad styr vårt val? (daterat ), övergripande redogjort för hur valet av teknisk lösning går till. I dokumentet sägs att det alltid först avgörs vilken teknik växelström eller likström som är lämplig. Därefter bestäms hur energin ska överföras, via luftledning eller markkabel. Vid om- eller tillbyggnader i stamnätet är luftledningar huvudalternativet oavsett om växelström eller likström väljs. Vidare sägs att det inom överskådlig framtid kommer att vara luftledning för växelström som är huvudalternativet när väljer teknik. En luftledning för kostar per kilometer och har en livslängd . Endast i speciella fall väljs markkabel. Investeringskostnaden är 1025 gånger högre för markkabel, beroende på spänning och utförande, än för luftledning. Moderna plastisolerade markkablar bedöms ha en livslängd . Utskottet behandlar först motionen som rör kraftledningsprojektet . Därefter behandlas frågorna om Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. I motion 2010/11:N302 (S) har förordats att bör tydliggöra vikten av att ny teknik används vid byggandet av Sydvästlänken. Detta är en fråga som utskottet under den föregående valperioden återkommande har behandlat. Som redovisats i det föregående innebär Svenska kraftnäts beslut rörande projektet att såväl luftledning som markkabel kommer att nyttjas och att både ny likströmsteknik och etablerad växelströmsteknik kommer att användas. Utskottet vill, med anledning av det här aktuella yrkandet, framhäva sin uppfattning att det inte är en uppgift för att påbjuda vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar. Nämnda motion avstyrks följaktligen. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter Förslaget till investeringsplan för perioden 20112013 som förelagts för godkännande beräknas till högst , varav . Utskottet kan konstatera att är på väg in i en ny fas när det gäller investeringsvolymen och att investeringarna fortsätter att öka i snabb takt. I förhållande till föregående års investeringsplan (perioden 20102012) innebär det förslag som förelagts en ökning med . Den föreslagna investeringsplanen betyder en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar och ansluta ny elproduktion i form av främst vindkraftsparker. Stamnätet för el, som sedan bildades varit i en fas av förvaltning med låga investeringsnivåer, har övergått till en fas av omfattande om- och utbyggnad. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att överföringsförbindelserna förstärks i syfte att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden som försörjningstryggheten ökar och driftsäkerheten i stamnätet stärks. Även för den planerade utbyggnaden av förnybar energi, inte minst vad gäller vindkraften, är en förstärkning av stamnätet en förutsättning. Utskottet har således inget att invända mot den föreslagna investeringsplanen och tillstyrker därmed propositionen i denna del. Detsamma gäller det förslag som framläggs i propositionen om Svenska kraftnäts finansiella befogenheter . Även detta förslag tillstyrks således. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag som regeringen föreslagit, fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner regeringens övriga förslag beträffande de olika anslagen. De här aktuella motionsyrkandena avslås . Jämför särskilda yttrandena 2 (S, MP, V) och 3 (SD). Som beskrevs i betänkandets inledning är en av utgångspunkterna för behandling av budgetpropositionen att utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi är fastställd . Utskottet har tidigare, genom sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 2010/11:NU1y), anslutit sig till den ram för utgiftsområdet som regeringen har föreslagit, och kommer att fastställa de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena. Ramen för utgiftsområde 21 Energi kan således väntas bli fastställd till . Regeringens förslag till utgiftsram uppgår till 2 , fördelat på 13 anslag. Enligt förslaget i propositionen kompletteras 7 av anslagen med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser vilka leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . Regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 21 framgår närmare av tabell i bilaga 2. På anslagsnivå innebär förslaget i propositionen sammanfattningsvis ändrade anslagsnivåer för 6 anslag i förhållande till föregående år. För 6 av anslagen föreslås ingen förändring när det gäller anslagsnivån. Ett av anslagen är nytt under utgiftsområdet (Avgifter till internationella organisationer, 1:13) medan ett av anslag inte anvisas några medel (Stöd till konvertering från direktverkande elvärme m.m., 1:8). , 2013 och 2014 beräknas anslagen under utgiftsområdet till sammanlagt 2 768, 2 016 respektive . Anslaget : Förvaltningskostnader (1:1) beräknas till 2011. Detta är en ökning med i förhållande till 2010. Från anslaget finansieras, förutom förvaltningskostnader, och provning och märkning av energirelaterad utrustning. Från anslaget Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (1:2), som är beräknat till , finansieras bidrag för energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Anslaget avser också insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, vissa utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. I propositionen föreslås vidare att bemyndigar regeringen att för nyssnämnda anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst . Anslaget Insatser för uthållig energianvändning (1:3), vilket beräknas till 2011, avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser som gäller konvertering mellan olika system för uppvärmning. Därtill får anslaget användas för genomförandet av EG-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet. Förslaget innebär en ökning av anslaget med i förhållande till 2010. Även för detta anslag föreslås ett bemyndigande som innebär att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Under anslaget Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (1:4), vilket beräknas till 2011, finansieras bidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Därtill föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012. Anslaget Energiforskning (1:5) används för att finansiera forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser på energiområdet. Anslaget används även för bidrag för att främja utvecklingen av ny teknik som baseras på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. beräknas anslaget till ca , vilket är mindre än 2010. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Från anslaget Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av (1:6) finansieras statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av de två kärnkraftsreaktorerna vid upphört. Anslaget beräknas till 2011, vilket är mindre än 2010. Anslaget Planeringsstöd för vindkraft m.m. (1:7), vilket beräknas till 2011, avser ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Det beräknade anslaget är mindre än 2010. Anslaget Stöd för installation av solvärme (1:8) beräknas till 2011, vilket är mer än 2010. Vidare beräknas ca 2011 för anslaget : Förvaltningskostnader (1:9). Förslaget innebär att överförs till förvaltningsanslaget för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll . Anslaget Energiteknik (1:10) används för att stimulera spridningen av vissa energipolitiska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet och beräknas till 2011. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012. Under anslaget Elberedskap (1:11) anvisas medel till Svenska kraftnäts elberedskapsåtgärder. Finansieringen av åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) sker genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857) betalar en avgift. Åtgärderna som finansieras från anslaget, vilket uppgår till motsvarande belopp som avgiftsuttaget, syftar till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap. I propositionen beräknas anslaget till . Därtill föreslås i propositionen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen, till högst 2011. Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget Energieffektiviseringsprogram (1:12) avser ett femårigt program för energieffektivisering. Via anslaget finansieras ett förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommuners och landstings arbete med energieffektivisering i enlighet med energieffektiviseringsstöd, länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier samt regionala samverkansprojekt. Vidare finansierar anslaget förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt ett stödsystem med energikartläggningscheckar. Anslaget beräknas till 2011. Därtill föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget Avgifter till internationella organisationer (1:13), vilket är nytt, ska förutom avgifter till internationella organisationer finansiera vissa utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. beräknas anslaget till ca . Energiforskningsanslaget minskas med motsvarande belopp. Företrädare för Socialdemokraterna, har i olika motioner föreslagit andra ramar för utgiftsområdet och en annan fördelning på anslagsnivå än vad regeringen föreslagit. Nyssnämnda förslag till anslag under utgiftsområde 21 framgår närmare av tabellen i bilaga 2. Nedan redogörs sammanfattningsvis för de förslag som partierna lagt fram. Företrädarna för Socialdemokraterna, och redovisar i motion 2010/11:N381 sin uppfattning om vilka prioriteringar som bör göras inom utgiftsområde 21 Energi och lägger fram förslag om anslagsfördelningen. I motionen förordas att det upprättas ett nytt anslag Förnybar energi och att det anvisas till anslaget 2011. Motionärerna vill bl.a. förlänga och utöka de befintliga anslagen till solvärme och solel samt annan förnybar energiteknik. Enligt motionärerna finns det även behov av att utveckla kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik. Sammantaget innebär förslaget att utgiftsområdet beräknas till mer 2011 än vad regeringen föreslagit. Två ledamöter från redogör i motion 2010/11:N407 för sina prioriteringar inom utgiftsområde 21 Energi. I motionen föreslås en ökning av anslaget Energiforskning (1:5) med 2011 i förhållande till regeringens förslag. Förslaget ska ses som ett led i ambitionen att ta ur oljeberoendet och utveckla den inhemska energiindustrin. Sammantaget innebär förslaget att utgiftsområdet beräknas till mer 2011 än vad regeringen föreslagit. Genom beslut om statsbudgeten angavs ett nytt övergripande mål för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3). Målet är att bygga upp en sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och näringslivet som behövs för att möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster. Vidare är målet att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling, såväl i som på andra marknader. beslutade om riktlinjer för de långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19). Beslutet innebar bl.a. att insatserna gavs mer långsiktiga förutsättningar genom att anslagen inte längre begränsades till en bestämd programperiod. Vidare infördes en starkare ämnesmässig fokusering samt en ökad tonvikt på nytta för näringslivet och kommersialisering av resultaten. Det fastslogs även att verksamheten skulle följas upp regelbundet genom oberoende utvärderingar som skulle ligga till grund för successiva revideringar av inriktning och mål. överlämnade regeringen en skrivelse till om utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet (skr. 2009/10:168). I skrivelsen redogörs på en övergripande nivå för hur administrerat statligt finansierade insatser för forskning och innovation inom energiområdet . Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att mål och inriktning för de statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet bör ligga fast. Utskottet (bet. 2009/10:NU19) ställde sig bakom de bedömningar som regeringen gjorde. Utskottet har tidigare, genom sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 2010/11:NU1y), anslutit sig till den ram för utgiftsområdet som regeringen har föreslagit, och kommer att fastställa de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena. Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är att ramen för utgiftsområde 21 Energi är fastställd till ca . I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet samt de i propositionen övriga framlagda förslagen som behandlas i detta avsnitt. Förslaget i propositionen innebär bl.a. att ca mer tillförs anslaget för uthållig energianvändning (anslag 1:3) 2011 i förhållande till 2010. Utskottet vill med anledning av detta framhålla att det delar regeringens uppfattning att spridning och genomförande av ny teknik är avgörande för att de högt ställda målen för energieffektivisering ska vara möjliga att uppnå. Vidare kan utskottet konstatera att regeringens förslag till anslag innebär att satsningen på energiforskning (anslag 1:5) fortsätter i linje med vad tidigare beslutat. Som utskottet i tidigare sammanhang betonat är högkvalificerad grundläggande energiforskning och behovsmotiverade tillämpningar nyckelfaktorer i strävan att komma till rätta med det växande hotet mot vårt globala klimat. De ambitiösa åtaganden som gjort inom ramen för EU:s energi- och klimatarbete ställer även krav på att ligger i framkant när det gäller att utveckla olika tekniska lösningar. I detta sammanhang bör också framhållas att svenska FoU-framgångar på miljö- och energiteknikområdena även innebär möjligheter till industriell utveckling och nya arbetstillfällen i samt till möjliga framgångar på exportområdet. Mot bakgrund av vad som sägs i motion 2010/11:N407 (SD) om behov av ytterligare resurser till energiforskning vill utskottet erinra om att anslaget för energiforskning successivt ökats, bl.a. för att underlätta demonstration och kommersialisering av ny teknik för förnybar energi. Enligt regeringens förslag inrättas även ett nytt anslag för avgifter till internationella organisationer (anslag 1:13), och energiforskningsanslaget minskas med motsvarande belopp. Utskottet är positivt till att kostnaderna för åtaganden på det internationella området på detta sätt tydliggörs. Utskottet kan även konstatera att anslaget för planeringsstöd för vindkraft m.m. (anslag 1:7) minskas med i förhållande till föregående år, vilket är i överensstämmelse med vad som sagts. I budgetpropositionen avsattes medel för att möjliggöra en förlängning av satsningen på nätverk för vindbruk samt stöd till planeringsinsatser , dvs. 2010 och 2011. beräknades då anslaget till . Därtill tillstyrker utskottet förslaget om anslag för elberedskap (anslag 1:11) och anser att även bör fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften i enlighet med vad regeringen föreslagit. För övriga anslag noterar utskottet endast marginella förändringar i förhållande till innevarande budgetår. När det gäller förslaget i motion 2010/11:N381 (S, MP, V) om att inrätta ett nytt anslag för förnybar energi vill utskottet återigen påminna om att systemet med elcertifikat är det huvudsakliga styrmedlet för att öka användningen av el från förnybara energikällor i . Vidare vill utskottet framhålla att det delar regeringens bedömning när det gäller stödet till solvärme, nämligen att de senaste årens utveckling av kostnaderna för inköp och installation gjort att tekniken börjar bli så konkurrenskraftig att en successiv utfasning av stödet bör vara möjlig. Utskottet har heller inget att invända mot de bemyndiganden för olika anslag som föreslås i propositionen. Även dessa tillstyrks således. Sammanfattningsvis ansluter sig utskottet till regeringens förslag till anslag m.m. för utgiftsområde 21 Energi. Det innebär att utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen för inom utgiftsområdet. Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Energipolitikens allmänna inriktning, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:N369 yrkandena 1, 7, 10 och 14, 2010/11:N381 yrkande 2, 2010/11:N395, 2010/11:N422 yrkandena 13 och 2010/11:N437 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:MJ240 yrkandena , 2010/11:N221, 2010/11:N270, 2010/11:N277, 2010/11:N299, 2010/11:N301, 2010/11:N352, 2010/11:N389 och 2010/11:N401. Den energipolitik vi förordar syftar till att trygga den svenska tillgången till el och annan energi som energisystemet ställs om till att bli långsiktigt hållbart. För att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i krävs en snabb utbyggnad av den förnybara energiproduktionen tillsammans med kraftfulla satsningar på energieffektivisering. Energin ska således användas så effektivt som möjligt och med liten inverkan på klimat och miljö. Att den energipolitik vi förespråkar är mer offensiv än den regeringen bedriver framgår tydligt av motion 2010/11:N381 (S, MP, V). Vi delar den uppfattning som förs till torgs i motionen om att systemet med elcertifikat måste vidareutvecklas för att främja ny förnybar elproduktion.