bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 62 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . tillstyrkte regeringens förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden . Förutsatt att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag innebär detta att ramen för utgiftsområde 23 fastställs till 17 . Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning på anslag och bemyndiganden. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motioner avstyrks. Socialdemokraterna, och har med hänvisning till sina respektive förslag för utgiftsområdet inte deltagit i utskottets beslut om tilldelningen på anslag. I stället redovisar dessa partier och sina ställningstaganden i 5 särskilda yttranden. I betänkandet finns också 9 reservationer. Utskottet har gjort en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt en fördjupad uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört i dessa avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av statens insatser för ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel godkänner de mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 23 punkt 1. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 3. bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för Viltvårdsfonden i på högst , 4. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 5. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst , 6. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst , 7. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:16 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst , 8. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 9. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 , högst 1 och högst , 10. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 , högst 1 och högst , 11. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:28 Främjande av rennäringen m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst , 12. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 23 punkterna 213. anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 23 punkt 14. avslår motionerna 2010/11:C362 yrkande 4, 2010/11:MJ204, 2010/11:MJ205, 2010/11:MJ219, 2010/11:MJ231 yrkande 2, 2010/11:MJ236, 2010/11:MJ248, 2010/11:MJ249, 2010/11:MJ251, 2010/11:MJ262, 2010/11:MJ278 yrkande 10, 2010/11:MJ295 yrkandena 1 och 4, 2010/11:MJ297, 2010/11:MJ305, 2010/11:MJ333, 2010/11:MJ348, 2010/11:MJ356 yrkandena 14, 2010/11:MJ382 yrkandena 13, 2010/11:MJ394, 2010/11:MJ406 och 2010/11:MJ426. avslår motionerna 2010/11:MJ206, 2010/11:MJ401 och 2010/11:MJ407 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S) avslår motionerna 2010/11:MJ212, 2010/11:MJ405 och 2010/11:MJ422 yrkandena 4 och 7. Reservation 2 (S) avslår motionerna 2010/11:MJ278 yrkande 2 och 2010/11:MJ295 yrkande 3. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ225, 2010/11:MJ238, 2010/11:MJ254, 2010/11:MJ354 yrkandena 1 och 2, 2010/11:MJ371 och 2010/11:MJ380. Reservation 4 (S) avslår motionerna 2010/11:MJ214 och 2010/11:MJ362. Reservation 5 (S) avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 7, 2010/11:MJ272 yrkande 7, 2010/11:MJ275 yrkande 1 och 2010/11:MJ294 yrkande 2. Reservation 6 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ221, 2010/11:MJ265 yrkande 1, 2010/11:MJ289, 2010/11:MJ338 yrkande 2, 2010/11:MJ340, 2010/11:MJ360, 2010/11:MJ409 och 2010/11:MJ440 yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ230, 2010/11:MJ265 yrkande 2, 2010/11:MJ442 och 2010/11:N398 yrkande 10. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP) avslår motionerna 2010/11:MJ263, 2010/11:MJ357 yrkande 1 och 2010/11:MJ381. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), i (S)2, (M), (S)3, (FP), (S)4, Per Åsling (C), (S)5, (MP)6, (KD), (SD), (V)7, (M), (S)8 och (M). Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23) om anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet behandlar också ett antal motioner från allmänna motionstiden med anknytning till budgeten, se bilaga 1. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 2. Regeringens och oppositionspartiernas förslag i dessa delar återfinns i bilaga 3. Representanter för informerade utskottet om bl.a. pälsdjur, stödutbetalning och amatörsorter för köksväxter. Utskottet uppvaktades i ärendet av representanter för Ekologiska Lantbrukarna. Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Utgiftsområdet omfattar 31 anslag. Verksamheten inom jordbruksnäringen är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamheten inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att man utarbetar regler och utövar kontroll enligt livsmedelslagen. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering samt rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på pågår . Försöksverksamheten innebär att arbetsuppgifter har integrerats i den verksamhet som ansvarar för. Inom utgiftsområdet ryms följande myndigheter: , , , och sjukvård, , , samt vissa verksamheter vid länsstyrelserna och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). redovisas under utgiftsområde 1 . Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden. Merparten av EU-stöden avser obligatoriska åtgärder såsom gårdsstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än de anvisade medlen. Den främsta förklaringen till avvikelsen är att det för landbygdsprogrammet, genom bl.a. sen start, har byggts upp ett anslagssparande. Därutöver har behovet av intervention varit lågt . Högre utgifter än de anvisade medlen blev det däremot för det s.k. stormstödet. Med anledning av stormen som drabbade beslutade om ett antal åtgärder för att lindra effekterna för de drabbade skogsägarna. Därför har extra medel tillförts anslag 1:2 Insatser för skogsbruket . Omfattningen av åtgärderna var till att börja med liten, vilket resulterat i ett anslagssparande som senare tagits i anspråk. beräknas utgifterna inom utgiftsområdet bli lägre än anvisat. Förklaringen är dels lägre utgifter för gårdsstöd till följd av en lägre eurokurs, dels ett lågt behov av intervention. Utskottens uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet beslutade och att genomföra ett uppföljningsprojekt om ekologiskt jordbruk. Utskottets uppföljning syftar till att ge miljö- och jordbruksutskottet ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och inför eventuella förändringar av lagstiftningen om ekologisk produktion samt inför beredningen av motioner. Uppföljningen har inriktats på att kartlägga vilka olika insatser som staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat som dessa insatser har haft samt vilka problem och möjligheter det finns när det gäller den fortsatta utvecklingen. Utskottet beslutade att publicera denna rapport i rapportserie med titeln av ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1). En sammanfattning av rapporten återfinns i bilaga 4. Utskottets bedömning återfinns under avsnittet Utskottets överväganden. Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel . Utskottets bedömning återfinns under avsnittet Utskottets överväganden. Rapporten har fogats till detta betänkande, se bilaga 5. Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av statens insatser för ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra ett uppföljningsprojekt om ekologiskt jordbruk. Uppföljningen syftar till att ge utskottet ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och inför eventuella förändringar av lagstiftningen om ekologisk produktion samt inför beredningen av motioner. bekräftade miljö- och jordbruksutskottet beslutet att genomföra uppföljningen. Uppföljningen har inriktats på att kartlägga vilka olika insatser som staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat som dessa insatser har haft samt vilka problem och möjligheter det finns när det gäller den fortsatta utvecklingen. Utskottet har beslutat att publicera rapporten (2010/11:RFR1, prot. 2010/11:9). En sammanfattning av rapporten och uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar finns i bilaga 4. Utskottet har funnit att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Utvecklingen av den ekologiska produktionen har också varit starkt positiv. Utskottet konstaterar att målen för den ekologiska produktionen av mjölk, ägg, nöt, gris och matfågel har uppnåtts. Däremot kommer inte målet om att av jordbruksmarken ska vara certifierad som ekologisk liksom målet om att av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion ska vara ekologisk 2010 att nås. Det finns förutsättningar för att den ekologiska livsmedelsproduktionen ska fortsätta att öka, förutsatt att konsumenternas intresse för ekologiska produkter håller i sig. Frågan om att formulera nya mål för den ekologiska produktionen och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel efter 2010 bör, enligt utskottets mening, analyseras vidare. I väntan på att en sådan analys genomförs kan de nuvarande målen kvarstå. I landsbygdsprogrammet 20072013 finns mål för den ekologiska produktionen som till stor del motsvarar produktionsmål. Huvuddelen av de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionens miljöeffekter finansieras via landsbygdsprogrammet. Därmed finns en stark koppling mellan frågan om nya mål för ekologisk produktion och arbetet med att ta fram ett landsbygdsprogram för perioden 20142020. har föreslagit att mål för ekologisk produktion bör föras in i miljömålssystemet. Förslaget har flera fördelar. Mål för ekologisk produktion inom miljömålssystemet når ut till många för miljöarbetet viktiga aktörer. I miljömålsarbetet görs en kontinuerlig uppföljning av mål på nationell och regional nivå. Vidare fångas den ekologiska produktionens möjligheter att bidra till uppfyllandet av olika miljömål upp inom miljömålssystemet. Frågan om att föra in mål för ekologisk produktion i miljömålssystemet kan exempelvis prövas av den parlamentariskt sammansatta beredning som har inrättats med uppgift att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Det är, enligt utskottets mening, viktigt att får fortlöpande information om hur den ekologiska produktionen utvecklas och om statens olika insatser för att nå en ökad produktion och en ökad offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. En sådan redovisning kan exempelvis lämnas i budgetpropositionen. Utskottet har funnit att reglerna för ekologisk produktion är omfattande och i vissa delar svårtillgängliga. Förutsättningarna för ekologiska lantbrukare att sätta sig in i vilka regler som gäller för den ekologiska produktionen har förbättrats . För att ytterligare förbättra förutsättningarna för ekologisk produktion är det, enligt utskottets mening, viktigt att ansvariga myndigheter fortsätter arbetet med att tydliggöra samt att initiativ tas för att förenkla regelverket inom ramen för EU-samarbetet. Vidare bör staten fortsätta att stödja det arbete som påbörjats med att ta fram branschriktlinjer. När det gäller kontroll av ekologisk produktion är det viktigt att ta till vara eventuella möjligheter att samordna certifieringsorganens kontroll av ekologiska lantbrukare med länsstyrelsernas kontroll. Villkoren för miljöersättningen till ekologisk produktion har ändrats både 2007 och 2010. Förändringarna har utgått från resultatet av utvärderingar och syftat till att förbättra ersättningens miljöeffekter. Utformningen av ersättningen bör även fortsättningsvis justeras utifrån resultatet av de utvärderingar som görs inom ramen för landsbygdsprogrammet. är det viktigt att värna de ekologiska lantbrukarnas ekonomiska förutsättningar så att de ges en framförhållning innan villkorsförändringar träder i kraft. Utskottet konstaterar att staten finansierar och genomför insatser i syfte att utveckla och effektivisera den ekologiska produktionen. Insatserna görs i form av forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning. Dessa insatser har bidragit till utvecklingen av den ekologiska produktionen. Framsteg som görs inom ekologisk produktion när det gäller att nå ökad produktivitet utan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kan bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Staten bör, enligt utskottets mening, fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Till exempel är det viktigt med utveckling av arter och grödor anpassade till ekologisk produktion i svenskt klimat. Utskottet har funnit att det finns ett behov av att utveckla statistiken över ekologisk livsmedelsproduktion. har tagit fram ett underlag som visar vilka olika utvecklingsinsatser som är möjliga. I vissa delar innebär dessa ökade kostnader för de statistikproducerande myndigheterna och för livsmedelsföretagen. Utskottet anser att det är önskvärt att regeringen gör en bedömning av vilka utvecklingsinsatser det är motiverat att göra med hänsyn till de ökad kostnader som en förbättrad statistikproduktion ger upphov till. Den offentliga sektorns ökade efterfrågan på ekologiska livsmedel har bidragit till att öka volymerna på försäljningen av ekologiska livsmedel. Marknadsförutsättningarna för ekologiska produkter har därmed stabiliserats, vilket bidragit till ett breddat produktutbud och förbättrad tillgänglighet till ekologiska livsmedel. Målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010 har haft betydelse för att stimulera den offentliga sektorns arbete med att öka andelen ekologiska livsmedel. Många kommuner och landsting arbetar aktivt med frågan, och några har uppnått målet. Allt fler kommuner och landsting har också fattat egna politiska mål om upphandling av ekologiska livsmedel, vilket förbättrat förutsättningarna för att nå en ökad andel ekologiska livsmedel. har andelen ekologiska livsmedel uppskattats till av kommunernas och landstingens samlade livsmedelskonsumtion. Därmed kvarstår en hel del utvecklingsarbete innan målet har uppnåtts. Till exempel har inga av de statliga myndigheter som studerats fattat beslut om att en viss andel av de livsmedel som upphandlas ska vara ekologiska. Det är viktigt att den verksamhet som bedrivs i projektform för att sprida kunskap om upphandling och användning av ekologiska livsmedel inom offentlig sektor kan fortsätta. De erfarenheter som gjorts i dessa projekt bör samlas upp i form av en nationell kunskapsbank. Vidare är det positivt att insatserna för att nå en mer hållbar livsmedelskonsumtion har breddats så att även faktorer som transportbehov, klimatpåverkan och säsongsanpassning täcks in. Konsumenterna har en viktig roll när det gäller att påverka utbudet och efterfrågan på ekologiska livsmedel. Det finns skäl att arbeta vidare med insatser som underlättar för konsumenter såväl som för den offentliga sektorn och näringslivet att göra miljöriktiga val. Ekologiskt forum har samlat många olika aktörer som bidragit till verksamheten med egna resurser. Statens bidrag har gjort det möjligt att hålla samman arbetet. Uppdraget från regeringen att ta fram en aktionsplan har ökat statusen på verksamheten. Genom att man fokuserat på hela livsmedelskedjan har områden lyfts fram som är av stor vikt för den ekologiska produktionens utveckling. Det är värdefullt för den fortsatta utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter att det även fortsättningsvis finns en mötesplats för olika intressenter inom den ekologiska produktionen. Utskottet föreslår att godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen till redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 och då särskilt områdena jordbruk, fiske och livsmedel. bekräftade utskottet beslutet att genomföra uppföljningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Syftet är dels att utskottet ska kunna göra prioriteringar i samband med beredningen av regeringens budgetförslag , dels att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport redovisas i bilaga 5 i betänkandet. Utskottet konstaterar att variationerna i intäkter och kostnader för jordbruksföretagen är stora och att lönsamheten i jordbrukssektorn har sjunkit. Det pågår en fortsatt utveckling mot färre och större produktionsenheter som jordbruket har minskat i omfattning . Markpriserna är höga även fortsättningsvis. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser minskar, till stor del beroende på en lägre användning av handelsgödsel även fortsättningsvis och minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. De administrativa kostnaderna till följd av lagstiftningen inom jordbruksområdet har minskat. När det gäller det gemensamma fiskbeståndet inom EU är nyttjandet hållbart endast för en mindre andel av fiskbestånden. Lönsamheten inom stora delar av yrkesfisket är dålig. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri, och det omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Det svenska vattenbruket visar en ökad omsättning, och det finns en kvarstående potential att växa ytterligare. När det gäller resultatet av skrotningskampanjen i konstaterar utskottet att regeringen inte har följt upp konsekvenserna för lönsamheten inom yrkesfisket. Av gruppens uppföljning framgår att sammanlagt sju fiskare som har fått skrotningsbidrag har fört in nya fartyg . Resultaten av skrotningskampanjen i är således oklara. Det är viktigt att regeringen följer den fortsatta utvecklingen av denna fråga och dess konsekvenser för lönsamheten inom yrkesfisket. Maten i bedöms som säker, men trots detta finns ibland problem med olika livsmedel. kan även felaktiga kostvanor ses som en stor riskfaktor. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns fortsatt brister på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Kontrollerna utförs på olika sätt, och det finns fortfarande för få livsmedelsinspektörer.