bet · GY01NU1 · 2010-12-13 00:00:00 — Med det anförda föreslår vi att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att återkomma till med ett nytt förslag om mål för näringspolitiken i enlighet med vad vi har förordat. Vidare bör genom tillkännagivandet uppmana regeringen att återkomma med förslag om inrättande av en ny riskkapitalfond i enlighet med vad som förordas i motion 2010/11:N361 (S, MP, V). I tillkännagivandet bör också ingå en uppmaning till regeringen att lämna förslag om att inrätta ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor och andra åtgärder för ökad konkurrenskraft som förordas i den nämnda motionen. I detta bör ingå att se över hur en modell för att stärka konkurrenskraften och för en bättre samverkan mellan staten, universitet och högskolor samt näringslivets aktörer kan utformas, varvid en utgångspunkt bör vara en vidareutveckling av de branschprogram som initierades 2005. Med ett sådant beslut av blir motionerna 2010/11:N361 (S, MP, V) och 2010/11:N266 (S) tillgodosedda och tillstyrks. I det här aktuella sammanhanget behandlas också några motioner från enskilda socialdemokratiska motionärer som ligger nära det vi här förordar beträffande näringspolitikens inriktning. Några särskilda riksdagsuttalanden av det slag som efterfrågas i dessa motioner anser vi dock inte behövs därmed avstyrks motionerna. De fyra motioner från motionärer från Moderata samlingspartiet och som också behandlas i detta sammanhang har yrkanden som ligger nära den näringspolitik som regeringen bedriver och som vi tar avstånd ifrån. Därmed avstyrks dessa motioner. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (SD) (SD) anför: Jag har ingen avvikande uppfattning jämfört med företrädarna för regeringspartierna i utskottet när det gäller ställningstagandet till de här aktuella motionerna som tar upp olika aspekter av näringspolitikens inriktning. Samtliga motioner bör avslås. Jag vill dock erinra om att jag i likhet med vad som anförs i motion 2010/11:N406 (SD) anser att ytterligare medel borde tillskjutas vissa delar inom näringspolitiken, främst områdena forskning och utveckling samt stöd till nyföretagande. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 3 (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion och i ett förslag till gemensam regeringsplattform presenterat sin politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller de rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för den politik vi förordar är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där man kan känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och med så många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar, för ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen, för trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. kan förväntas att fatta beslut om att ramarna som återfinns i budgetpropositionen inte får överskridas. Efter detta återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 24 Näringsliv. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar hur vi vill se inriktningen på politiken inom utgiftsområde 24. Vi anser att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha ökats med på det sätt som framgår av motion 2010/11:N361 (S, MP, V) och av bilaga 2. När det gäller anslaget till forskning och utveckling (1:2), som disponerar, anser vi att det borde ha tillförts . Medlen borde ha använts för programmet Forska & Väx för att underlätta forskning och utveckling. Den mer offensiva politik för näringslivsutveckling och den förstärkning av riskkapitalförsörjningen för små och medelstora företag som vi förespråkar skulle också kunna möjliggöra besparingar på regeringens ökade resurser till (under anslaget 1:4) och exportfrämjande verksamhet (under anslaget 2:3). Vi anser att det borde inrättas ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor på . Dessa medel borde anvisas under anslaget till näringslivsutveckling m.m. (1:5), och därmed borde alltså mer än vad regeringen föreslår anvisas för förstärkta innovationsinsatser. De medel om som regeringen föreslår under anslaget och som avser ambassadörer för kvinnors företagande m.m. borde inte anvisas. Staten bör, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Därför borde avsättas för detta ändamål under anslaget Turistfrämjande (1:7). När det gäller anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. (1:20) vill vi erinra om att vi avvisar den princip som styr regeringens agerande och som innebär en politik med utförsäljningar av statliga bolag för utförsäljningens egen skull. Det belopp på som regeringen föreslår under detta anslag för utgifter i samband med försäljningar av statliga bolag borde i stället användas till en förbättrad förvaltning av de statliga bolagen. För att stimulera till internationella affärsrelationer som får små företag att utveckla sin verksamhet och växa borde det inrättas ett nytt program Konkurrenskraft . Ett sådant program skulle bl.a. innehålla främjande av export och av utländska investeringar. För detta ändamål borde anslås , fördelat mellan anslagen för export och investeringsfrämjande. Om ett sådant program skulle inrättas borde regeringens förslag om ökade resurser för exportfrämjande på kunna avvisas. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 3 (SD) (SD) anför: kan i sitt beslut med anledning av finansutskottets betänkande 2010/11:FiU1 om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna förväntas komma att fastställa andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i statens budget och göra en annan beräkning av statens inkomster avseende 2011 än vad som skulle bli fallet med det förslag som lagt fram i motion 2010/11:Fi231. Det innebär att kan förväntas låsa såväl utgiftstak som ramar för olika utgiftsområden och fatta beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft i enlighet med de förslag som lagts fram i budgetpropositionen. För kommer därmed att gälla att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga ca under fortsatta behandling. Det förslag som lagt fram för utgiftsområde 24 överstiger dock denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom i första steget av budgetprocessen kan förväntas ge budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat, avstår jag från att delta i utskottets beslut avseende punkt 3 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha ökats med på det sätt som framgår av motion 2010/11:N406 (SD) och av bilaga 2. Ett flertal insatser för att stärka företagandet och entreprenörskapet i landet borde ha vidtagits. Ett område som det borde ha gjorts ökade insatser på är forskning och utveckling. Anslaget till forskning och utveckling (1:2), som disponerar, borde ha tillförts ytterligare . Det behövs också förstärkningar av stödet till nyföretagandet. Därför borde anslaget till (1:4) ha ökats med . Ett annat område som borde prioriteras är turistfrämjandet. ställning som turistland behöver stärkas, och anslaget till turistfrämjande (1:7) borde ha tillförts ytterligare . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: godkänner regeringens förslag om ny koncernstruktur för och bemyndigar regeringen att vidta därför behövliga åtgärder, innefattande att förvärva ett aktiebolag som ska ta över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för med de förtydliganden som regeringen föreslår samt överföra aktierna i till detta bolag genom ett aktieägartillskott (avsnitt 3.6.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122016 (avsnitt 3.8.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag, som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 3.8.5). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 3.8.8). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 3.8.9). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122017 (avsnitt 3.8.15). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:25 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20122017 (avsnitt 3.8.25). bemyndigar regeringen att besluta om statliga kreditgarantier till företag i fordonsklustret för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken för omställning till grön teknologi m.m. intill ett belopp av 20 mot fullgoda säkerheter och med marknadsreglerande avgifter under normalt marknadsläge (avsnitt 3.8.27). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 500 för exportkreditgarantier (avsnitt 4.7.7). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 10 för investeringsgarantier (avsnitt 4.7.7). bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning (avsnitt 4.7.7). bemyndigar regeringen att besluta om lån till AB () intill ett belopp av högst 100 (avsnitt 4.7.7). bemyndigar regeringen att besluta om kreditgaranti för upplåning till AB () intill ett belopp av högst 250 (avsnitt 4.7.7). bemyndigar regeringen att avskaffa grundfondsförbindelsen till AB (avsnitt 4.7.7). anvisar för anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning under avsnitt 1 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:N216 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbete ska leda till konkret handling. 2010/11:N219 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett övergripande mål för entreprenörskapspolitiken. 2010/11:N226 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en framtidsinriktad näringslivspolitik. 2010/11:N227 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett bättre företagsklimat. 2010/11:N264 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra villkoren för småföretagare. 2010/11:N266 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur kan utveckla en modell för att stärka konkurrenskraften och samverkan mellan stat, universitet och högskolor samt näringslivets olika aktörer. 2010/11:N303 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på fler jobb i små och medelstora företag. 2010/11:N308 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en framtidsfärdplan för . 2010/11:N336 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över basindustrins villkor ur ett internationellt perspektiv. 2010/11:N356 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya gröna jobb. 2010/11:N357 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka , och insatser för att skapa reella möjligheter för svenska miljöteknikföretag att expandera. 2010/11:N361 av m.fl. (S, MP, V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: (tabellen med förändringar är utelämnad här) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på inrättandet av en ny riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ökad konkurrenskraft. 2010/11:N371 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för industrin. 2010/11:N406 av och (båda SD): anvisar till utgiftsområde 24 Näringsliv utöver vad regeringen föreslagit för eller således 5 . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag under utgiftsområde 24 Näringsliv Anslag (ramanslag) Avvikelse i förhållande till regeringens förslag Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. : Finansiering av likvidatorer Bidrag till terminologisk verksamhet Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. Avgifter till internationella organisationer Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning Anslag (ramanslag) Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. : Finansiering av likvidatorer Bidrag till terminologisk verksamhet Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. Avgifter till internationella organisationer Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer När den borgerliga regeringen tillträdde sade Per , som då valdes till talman, att han önskade att närvaron av statsråd skulle bli högre än vad den hade varit på den socialdemokratiska tiden. Så har det delvis också blivit, men det gäller definitivt inte vår näringsminister. Hon har faktiskt inte deltagit i en enda debatt om ärenden som hon varit ansvarig för under hela den tid hon har varit näringsminister. Det är ganska svårslaget i denna kammare. Hon har varit med på en debatt, och vid det tillfället var det inte hon som var ansvarigt statsråd, utan det var som var ansvarig.Vi saknar näringsministern. Uppenbarligen är det näringsministerns uppfattning att vi inte ska ha kammaren som en plats där vi debatterar näringspolitik. Men vi i vill naturligtvis diskutera näringspolitik, och därför gör vi det ofta och gärna.Herr talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationen. Jag vill också anmäla det särskilda yttrande som vi från S, V och MP har under rubriken 24 Näringsliv.Herr talman! Vi socialdemokrater har i grunden en annan syn på näringspolitik och ekonomisk tillväxt än vad regeringen har. Vi har inledningsvis markerat att vi har ett annat övergripande mål, nämligen att främja en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler växande företag. Vi vill betona att tillväxten inte bara kan skapa förutsättningar för jobb och fler växande företag. För oss rödgröna är även en hållbar tillväxt en grund för vår näringspolitik.Jag kan bara beklaga att Alliansen har kastat begreppet om en hållbar tillväxt över bord. I EU-dokumenten kring till exempel EU 2020 men även den nya industristrategin betonas att tillväxten måste vara hållbar. I de sammanhangen ställer regeringen gärna upp på detta. Visst är fler jobb och fler växande företag viktiga, men om inte tillväxten är hållbar kommer vi att få en tillväxt som går åt ett håll som jag är inte säker på att hela svenska folket vill ha.När vi ser ut över kan vi konstatera att i de flesta strategier betonar regeringar att näringspolitiken ska vara hållbar, och den instämmer. Men på hemmaplan slopade man att tillväxten ska vara hållbar inom näringspolitiken.Herr talman! Låt mig i detta anförande måla upp hur en ny och tydlig alternativ näringspolitik ska se ut.I budgetpropositionen tar man sida upp och sida ned fram behovet av att det ska skapas fler och nya företag. Jag ska inte påstå att detta behov inte finns, ur både ett tillväxt- och ett jobbperspektiv. Vi brukar i våra näringspolitiska högtidstal i alla partier hävda att de framtida jobben finns i de små och medelstora företagen. Men problemet, herr talman, är att det saknas nästan helt en politik för hur de små företagen ska bli medelstora och framför allt hur de medelstora företagen ska bli stora företag. Det krävs säkert flera åtgärder, men jag vill särskilt peka på behovet av riskkapital och olika typer av företagsfrämjande, inte minst rådgivning när det kanske framför allt gäller export om hur man ska utveckla företagen.Herr talman! Vi behöver även fortsättningsvis en stark basindustri. Visserligen ökar tjänsteproduktionen i vårt land med stormsteg. Det blir också svårare att utmåla ett företag som ett renodlat industriföretag eller ett som bara tillverkar produkter. Allt fler stora kända industriföretag har en ganska betydande tjänsteverksamhet, och den växer. Men den rena varuexporten är trots allt , och tjänsteexporten är . Av dessa är det som är industrirelaterad. Därmed fortsätter vår industri att vara en viktig del av svenskt näringsliv.Vi socialdemokrater anser därför att svensk basindustri är viktig. Vi inledde tillsammans med V och MP ett arbete för att skapa det vi kallar branschprogram, vilket innebär att staten tar ett ansvar för att bidra till finansiering av innovation, forskning och utbildning medan företagen bidrar med medel till forskning och att genom att anställa fler i sina företag. Den borgerliga majoriteten valde att avskaffa dessa branschprogram, det var enligt vår uppfattning dumt och korkat. Vi menar därför att man ånyo i en aktiv industripolitik måste ha en triple helix-modell för basindustrin.Men vi måste också ha en tydlig energipolitik som gynnar svensk industri, inte en energipolitik som just nu handlar väldigt mycket om hur vi ska få en gemensam energimarknad över hela . Vi socialdemokrater vill i första hand se till att vi får en fungerande nordisk energimarknad - den har ju sina brister, som vi känner till - som kan erbjuda den energiintensiva industrin så låga energipriser som möjligt. Detta innebär dock inte att vi inte ska ha ambitioner när det gäller att få ett mer hållbart energisystem eller att vi minskar våra ambitioner när det gäller energieffektivisering.Herr talman! Det andra benet i näringspolitiken är tjänstesektorn. Ärligt talat, herr talman: partier i denna kammare framhåller hur viktig tjänstesektorn är. Visst har det vidtagits en del åtgärder - en del har vi välkomnat, och andra har vi varit emot. Det har varit RUT- och ROT-avdrag. Man har avreglerat diverse marknader eller offentliga monopol. Man har skapat valsystem inom olika delar av välfärdssektorn.En del av de här åtgärderna har säkert varit bra, det stora problemet är att det inte tas något helhetsgrepp över hela den privata servicesektorn. De senaste årens näringslivsdebatt har mycket handlat om RUT- och ROT-avdrag, om avregleringar och om valsystem. senast handlade det om en halvering av restaurangmomsen.I vissa delar har avregleringen fungerat acceptabelt, men i många fall har det uppstått stora problem med allt från besvärliga konkurrensproblem till ekonomisk brottslighet. I vissa fall har stora mängder skattemedel överförts till rena vinster i privata företag.