bet · GY01SoU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Liknande yrkanden finns i motion So298 av och (båda M), i motion So548 av (M) yrkandena 1 och 2 och i motion So474 av och (båda C). I motion So245 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av en analys av hur kommunerna genomför lagen om valfrihetssystem (LOV). I motion So528 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att öppna för möjligheten att skapa kommunala äldreteam och fördjupa kunskaperna om åldrandet och äldres sjukdomar. I motion So483 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av en äldreomsorgslag. I motion So399 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om samordningen av hälso- och sjukvårdens principer för prioriteringar med arbetet med propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen. I motion So306 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att det ska finnas en värdighetsgaranti inom äldreomsorgen i alla kommuner. I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att huvudmannaskapet för all hemsjukvård och äldreomsorg bör ligga hos kommunen. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att se över om och hur kommunerna kan ges möjlighet att anställa läkare för att bedriva hemsjukvård. I motion Ju401 av m.fl. (V) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att se över vilka åtgärder som behövs för att hbt-kompetens ska finnas inom hela äldreomsorgen. I motion So494 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten av att äldre homo- och bisexuella samt transpersoner uppmärksammas inom samhällets serviceutbud. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att äldreomsorgen måste öka sin kunskap om homo- och bisexuellas samt transpersoners behov. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om diskriminering av äldre hbt-personer. Motionärerna anför att diskriminering och ojämlik behandling inte försvinner av sig själv. I motion So502 av (FP) begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot diskriminering av äldre homo-, bi- och transsexuella personer. I motion So523 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om äldres boendesituation. Motionärerna anför att tillkännagivande bör ske om att se över dels hur äldres flyttkedjor kan stimuleras, dels hur riktade insatser och fysisk planering kan öka tillgängligheten i boendet, dels stimulansåtgärder för trygghetsboende. I motion So216 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om boende för och bemötande av äldre. Motionärerna anför att det behöver skapas fler olika boenden som är anpassade till äldre och där man kan få omsorg och gemenskap och slippa otrygghet och ensamhet, för att kunna svara mot de önskemål och krav som de äldre har rätt att ställa på utformningen av livet som äldre. I motion So494 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om hbt-personer och äldreboende. Motionärerna anför att det optimalt bästa för äldre homo- och bisexuella som är i behov av äldreboende som , sjukhem och liknande vore om det erbjöds särskilt kollektivboende för homo- och bisexuella till dem som så önskar. I motion So234 av (S) begärs ett tillkännagivande om parbogaranti. Motionären anför att det bör införas en parbogaranti som tryggar äldres möjligheter att leva tillsammans hela livet ut. Liknande yrkanden finns i motion So280 av (S), i motion So346 av (M) och i motion So243 av och (båda KD). I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att en praktisk och mat bör utarbetas. I motion So529 av (M) begärs ett tillkännagivande om att införa möjligheten att förskriva sociala insatser på recept. Motionären vill satsa på grundläggande mänskliga behov inom äldreomsorgen för att förbättra äldres hälsa. I motion So420 av (KD) begärs ett tillkännagivande om äldres rätt till daglig utomhusvistelse. Motionären anför att bör få i uppdrag att utfärda riktlinjer om vilka rättigheter kommunerna har att säkerställa för de äldre inom äldreomsorgen. I motion So279 av (M) begärs ett tillkännagivande om att införa skapande äldreomsorg. Motionären efterlyser fler kulturella inslag inom äldreomsorgen. I motion So435 av och (båda KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att starta en särskild kultursatsning riktad till äldre inom hälso- och sjukvården. I motion So213 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ökad kunskap och forskning kring omfattningen av och innehållet i anhörigvården. I motion So413 av (M) begärs ett tillkännagivande om vilka förändringar som är nödvändiga för att anhörigstödet ska bli bättre. I motion So242 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av en ändring i regelverket så att anhörigstöd skrivs utifrån den som vårdar. Personal- och kompetensförsörjning m.m. I motion So567 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om hälsofrämjande äldreomsorg. Motionärerna anför att i samarbete med bör utforma en särskild utbildning i bättre hälsa för äldre, som kan införlivas i befintliga vårdutbildningar och ges som särskilda kurser till befintlig personal. I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att äldre multisjuka bör få en personlig läkare med helhetsansvar för behandlingar och läkemedel samt utförandet av regelbundna läkemedelsgenomgångar. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att införa en lägsta kompetensnivå för att arbeta med sköra äldre. I motion So580 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att komplettera de nationella riktlinjerna för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. I motion So521 av Per Ramhorn (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa nationella riktlinjer för lämplig bemanning inom demensvården. Motionären saknar riktlinjer för bemanning i riktlinjer. Äldreomsorg på det egna modersmålet I motion So586 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att ta fram modeller för hur fler äldre kan få omsorg på sitt eget språk. I motion So382 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge medborgare i hela landet rätt att, där så är möjligt, välja äldreomsorg där det finns finsktalande personal på heltid. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge individen tillgång till information om språkkompetens inom äldreomsorgen. I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att se över sina riktlinjer för läkemedel med hänsyn till multisjuklighet och ålder. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att införa en lex med anmälningsskyldighet vid misstanke om läkemedelsvanvård. Ett liknande yrkande finns i motion So325 av och (båda MP). I motion So509 av (M) begärs ett tillkännagivande om läkemedelsgenomgångar för äldre. Motionären anför att regeringen bör uppmuntra kommunala och landstingskommunala verksamheter att genomföra obligatoriska läkemedelsgenomgångar för äldre. Liknande yrkanden finns i motion So267 av (M) och i motion So247 av (KD). Psykisk ohälsa bland äldre I motion So338 av (S) begärs ett tillkännagivande om äldres psykiska ohälsa. Motionären anför att det enligt är angeläget med en långsiktig satsning på området äldre med psykisk ohälsa. I motion So589 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att äldre med svår psykisk funktionsnedsättning bör inkluderas i området multisjuka äldre. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en satsning på samtalsbehandling inriktad på äldre bör genomföras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utreda vilka skillnader som finns när det gäller insatser till äldre med psykiska funktionsnedsättningar. KOM(2010) 462 Förslag till och rådets beslut om Europaåret för aktivt åldrande (2012) överlämnades till socialutskottet för subsidiaritetsprövning. beslutade att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet Jämförelser mellan landsting 2010 har presenterats av och Kommuner och Landsting. Av den framgår bl.a. att andelen äldre som har tio eller fler läkemedel har minskat med . har även andelen äldre med riskfyllda kombinationer av läkemedel blivit mindre, liksom andelen äldre med tre eller flera psykofarmaka. besvarade statsrådet en interpellation om bemanning i demensvården (ip. 2010/11:34, prot. 2010/11:17). Statsrådet anförde bl.a. följande: har frågat mig dels vilka initiativ jag avser att ta för att säkra bemanningen i demensvården, dels om jag är beredd att verka för att de nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom kompletteras med riktlinjer för bemanning. tar fram nationella riktlinjer genom en kontrollerad process där kunskapsläget gås igenom mycket noggrant. Man har i de framtagna riktlinjerna landat i att inte föreslå bemanningsnivå med hänvisning till att det saknas tillräckligt underlag för att utfärda sådana rekommendationer. Det som således gäller är att kommunerna har givits ett omfattande ansvar för att tillhandahålla verksamhet, till exempel för dem som har behov av särskilt boende på grund av demenssjukdom. Regeringen har genomfört en reform av den statliga tillsynen som bland annat innebär att tillsynen samlats i en organisation, fått utökade befogenheter och utökade resurser. Den statliga tillsynen har också fått ett särskilt uppdrag att bedriva förstärkt tillsyn inom äldreomsorgen. besvarade statsrådet en fråga om bemanning inom demensvården (prot. 2010/11:21). Statsrådet anförde bl.a. följande (anf. Det kan äga sin riktighet att kunskapen saknas på många håll. Jag skulle vilja säga att de nya riktlinjerna erbjuder en stor möjlighet att höja kunskapsnivån, delvis genom att kommer att kommunicera med kommunerna och sprida den här kunskapen. Riktlinjerna är fantastiskt bra. Använder man sig av dem i det dagliga arbetet kan man få en god demensvård. Bemanningsfrågan är en viktig del för att man som äldre när man bor på ett demensboende ska kunna känna sig trygg med att det finns personal dygnet runt som kan hjälpa och stödja. Det är jätteviktigt. Man bor där därför att man behöver hjälp och stöd. Bemanningen är kommunernas huvudansvar. Den aktuella forskningen visar att det inte vore rimligt och riktigt att lägga fast en absolut nivå. Däremot behöver kommunerna göra sin inventering. Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, att äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, att äldre ska bemötas med respekt och att äldre ska ha tillgång till god vård och omsorg. Regeringen har åren 20072009 avsatt sammanlagt i stimulansmedel för att förbättra vården av och omsorgen om äldre i kommunerna och landstingen. Stimulansbidraget har omfattat sju prioriterade områden: rehabilitering, kost och nutrition, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förstärkt läkartillgång, socialt innehåll och förebyggande insatser. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. har en bestämmelse införts om att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Ett sätt för kommunerna att tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen är att utforma lokala värdighetsgarantier; ett antal kommuner i landet har redan infört olika former av sådana. Utskottet välkomnar regeringens satsning på att främja en sådan utveckling. Utskottet noterar även att har fått flera uppdrag vad avser värdegrundsarbetet. Utskottet välkomnar också regeringens satsning på en sammanhållen vård och omsorg för äldre genom att få hemsjukvård, äldreomsorg, vårdcentral och sjukhusvård att samverka bättre. De mest sjuka äldre måste få hälso- och sjukvård efter behov, som alla andra patienter. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att genomföra en särskild satsning på att effektivisera användandet av resurser så att vården och omsorgen i större grad utgår från patienternas behov och att den organiseras effektivare. En ökad valfrihet inom äldreomsorgen är viktig för att äldre människor ska få sina behov och önskemål tillgodosedda. har över 200 kommuner ansökt om statliga medel för att undersöka möjligheterna att upprätta valfrihetssystem. Regeringen vill nu förstärka arbetet med en satsning så att fler kommuner inför fritt val för äldre inom äldreomsorgen. Inriktningen är att alla kommuner i landet ska ha beslutat om valfrihet för den enskilde enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Därtill avser regeringen att bygga vidare på den genomförda försöksverksamheten om fritt val av hjälpmedel. Utskottet välkomnar detta arbete. Ett viktigt syfte med LOV är att verka för ökad mångfald av utförare. I en rapport från framgår att i varannan kommun där valfrihetssystem har införts finns utförare med särskild inriktning verksam, t.ex. personal som talar finska eller andra inom- eller utomeuropeiska språk. trädde lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk i kraft. Genom programmet för god äldreomsorg stöder regeringen huvudmännen i arbetet med att säkerställa en god vård och omsorg för äldre, bl.a. god tillgänglighet, självbestämmande, trygghet och inflytande. En god äldreomsorg ska byggas med kunskapsbaserade insatser av hög kvalitet som följs upp och utvärderas. Systematiserad kunskap behövs för att peka på vilka typer av förbättringar som är önskvärda och vilken potential förbättringarna kan ha. Därutöver krävs ett systematiskt förbättringsarbete i kommunerna för att omsätta kunskaper till praktisk handling. Inom ramen för programmet har bl.a. satsningar gjorts för att stimulera entreprenörskap och ökad mångfald av utförare inom äldreomsorgen. Utskottet erinrar om de nya bestämmelserna om att kommuner och landsting vid behov ska upprätta en individuell plan när den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda. Reformen av den statliga tillsynen, som bl.a. innebär att tillsynen samlats i en organisation, fått utökade befogenheter och utökade resurser, innebär ett viktigt steg i arbetet med att prioritera äldreomsorgen. Den statliga tillsynen har också fått ett särskilt uppdrag, nämligen att bedriva förstärkt tillsyn inom äldreomsorgen. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Därmed avstyrks motionerna So513 (S, MP, V) yrkande 1 och So535 (SD) i denna del. Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att för anslag 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Mot bakgrund av det pågående arbetet bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So207 (M), So223 (S), So245 (KD), So253 (S), So298 (M), So306 (KD), So399 (FP), So449 (S), So457 (S), So474 (C), So483 (KD), So513 (S, MP, V) yrkande 2 i denna del, So518 (S), So528 (M) och So548 (M) yrkandena 1 och 2. Närmare två tredjedelar av landets kommuner ansvarar för hemsjukvården. Det är viktigt att stödja utvecklingen så att även resten av landets kommuner på frivillig väg kan ta över ansvaret för hemsjukvården från landstingen. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tillsatt en nationell samordnare för hemsjukvården som dels ska stödja landstingen och kommunerna i processen med att föra över huvudmannaskapet från till kommunerna, dels utreda frågan om kommunerna ska ges befogenhet att anställa eller på annat sätt tillhandahålla läkare. Mot bakgrund av det pågående arbetet bör inte ta något initiativ med anledning av motion So573 (V) yrkandena 12 och 13. En ökad valfrihet inom äldreomsorgen är viktig för att äldre människor ska kunna få sina behov och önskemål tillgodosedda. Ett syfte med LOV är att verka för en ökad mångfald av utförare. I en rapport från framgår att det i varannan kommun där valfrihetssystem har införts finns utförare med särskild inriktning verksam. Lagen kan således bidra till att utförare inom äldreomsorgen kan profilera sig genom att erbjuda exempelvis särskild hbt-kompetens. Utskottet vill även erinra om att det inom ramen för programmet för god äldreomsorg bl.a. har gjorts satsningar för att stimulera en ökad mångfald av utförare inom äldreomsorgen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna Ju401 (V) yrkande 18, So494 (S) yrkandena 1, 3 och 4 och So502 (FP). Boendet utgör en viktig del av en persons självbestämmande och hälso- och sjukvården och äldreomsorgen bör organiseras så att äldre personer känner trygghet i sitt boende. Investeringsstödet för äldrebostäder bidrar till att de brister som rör särskilt boende, både i fråga om antal platser och låg boendestandard, kan byggas bort. Regeringen vill nu bredda satsningen, dels genom ett riktat stöd för att skapa fler platser i särskilt boende och trygghetsboende, dels genom att utveckla det statliga stödet för boendelösningar för äldre så att fler får möjlighet att välja ett fungerande boende. Ambitionen är att ge äldre möjlighet att själva välja när det är dags att flytta till ett anpassat boende. Utskottet ser positivt på detta arbete. bör inte ta något initiativ. Utskottet avstyrker motionerna So216 (S), So494 (S) yrkande 2 och So523 (S). Äldre som så önskar bör få fortsätta att bo tillsammans, även om omsorgsbehoven skiljer sig åt. Utskottet ser därför positivt på att regeringen inom ramen för den fortsatta boendesatsningen avser att ge stimulansmedel till kommuner som erbjuder lösningar som gör att äldre par ska kunna fortsätta att bo tillsammans. Motionerna So234 (S), So243 (KD), So280 (S) och So346 (M) avstyrks. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär en mer individuellt inriktad äldreomsorg, och ett sätt för kommunerna att tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen är att utforma lokala värdighetsgarantier. Utskottet konstaterar att kost och nutrition, socialt innehåll och förebyggande insatser är tre prioriterade områden inom ramen för regeringens stimulansmedel för att förbättra vården av och omsorgen om äldre i kommunerna och landstingen. Utskottet välkomnar satsningen på att stärka det hälsofrämjande arbetet. Uppdrag har lämnats till flera myndigheter, bl.a. har fått i uppdrag att starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Mot bakgrund av dessa satsningar avstyrks motionerna So279 (M), So420 (KD), So435 (KD) yrkande 1, So529 (M) och So573 (V) yrkande 16. Utskottet erinrar om ändringen i socialtjänstlagen (2001:453) som innebär att kommunerna ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har en funktionsnedsättning. har också beslutat om en resursförstärkning av stödet till personer som vårdar eller stödjer närstående (prop. 2008/09:82, bet. 2008/09:SoU19, rskr. 2008/09:249). kommer resursförstärkningen att föras över till anslaget för kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25. Utskottet noterar att har i uppdrag att utarbeta en vägledning m.m. för tillämpning av den nya bestämmelsen och att följa upp och utvärdera konsekvenserna av den ändrade bestämmelsen. har även utsett ett nationellt , Nationellt Anhöriga. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna So213 (S), So242 (KD) och So413 (M). God tillgång till personal med lämplig utbildning och erfarenhet är en viktig förutsättning för att kunna erbjuda vård och omsorg av god kvalitet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag på ett omvårdnadslyft i form av en särskild utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare. Satsningen syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen och ge medarbetarna möjlighet att växa i sina yrkesroller. Det är angeläget att fortsatt stimulera företagande och entreprenörskap inom vård och omsorg. Utskottet ser därför positivt på införandet av ett stöd inom ramen för kompetenssatsningen för äldreomsorgen ett starta-eget-bidrag för äldreomsorgens medarbetare. Utskottet konstaterar att regeringen har inlett ett arbete med att stödja utvecklingen av strukturer som ska stärka kompetensen inom äldreomsorgen. har fått flera uppdrag, bl.a. att utveckla dels en nationell chefsutbildning för chefer inom äldreomsorgen, dels särskilda utbildningar i värdegrundsarbete, t.ex. för arbetsledare och biståndshandläggare. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna So567 (S) och So573 (V) yrkandena 11 och 15. Utskottet anser att man ska åldras under trygga och värdiga former och kunna känna sig säker på att få den vård och omsorg som man har behov av på ålderns höst. I publicerade Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom 2010 föreslås inte någon bemanningsnivå. Av rapporten bemanning i boende särskilt avsett för personer med demenssjukdom (2010:10) från Stiftelsen framgår dock att det går att fastställa riktlinjer för lämplig bemanning för en god vård och omsorg om demenssjuka. Äldrecentrum visar inte bara på en lämplig bemanning utan även hur den kan anpassas till lokala förhållanden. Det hävdas att det är för komplicerat att fastställa nationella riktlinjer för en lämplig bemanning, att de lokala förhållandena är för olika. Det finns också en rädsla för att den föreslagna bemanningen skulle bli ett tak och inte ett golv. Verkligheten visar att dessa argument inte håller längre. Bemanningen inom svensk demensvård är ofta otillräcklig. När det sparas på äldreomsorgens personal drabbas kvaliteten i äldreomsorgen. Det finns en gräns där äldre människor far direkt illa, människors närvaro och omsorg kan inte ersättas av larm, larmmattor och låsta dörrar. Utskottet anser att det inte bör fastställas riktlinjer för en miniminivå, utan riktlinjer för en god äldreomsorg med en personaltäthet som låter äldre människor följa sin egen dygnsrytm, där tid finns för både varje enskild person och för gemensamma aktiviteter. Regeringen bör därför ge i uppdrag att komplettera sina nationella riktlinjer för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So521 (SD) och So580 (V) tillstyrks därmed. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Ett sätt för kommunerna att tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen är att utforma lokala värdighetsgarantier. Att som äldre få omsorg på sitt modersmål ger en ökad trygghet och möjlighet att uttrycka önskemål och behov. Utskottet konstaterar att kommunerna nu är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna So382 (FP) yrkandena 1 och 2 och So586 (V). Läkemedelsgenomgångar är ett prioriterat område inom ramen för regeringens stimulansmedel för att förbättra vården och omsorgen om äldre i kommunerna och landstingen. Utskottet konstaterar att bidraget har resulterat i flera positiva effekter. Flera av huvudmännen redovisar att läkemedelsgenomgångar kan ge samhällsvinster genom att t.ex. antalet läkemedel minskar. Det finns behov av att samordna, koordinera och prioritera det nationella arbetet inom läkemedelsområdet för att uppnå en mer effektiv förskrivning och en förbättrad användning av läkemedel. Utskottet ser positivt på regeringens initiativ till att ta fram en nationell läkemedelsstrategi med det övergripande syftet att förbättra läkemedelsanvändningen. Rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet Jämförelser mellan landsting 2010 har presenterats av och Kommuner och Landsting. Av den framgår bl.a. att andelen äldre som har tio eller fler läkemedel har minskat med . har även andelen äldre med riskfyllda kombinationer av läkemedel blivit mindre, liksom andelen äldre med tre eller flera psykofarmaka.