bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om att statsstödsberättigat partis region- och lokalorganisations skyldighet att offentliggöra fysiska personer som ger mer än till denna regionorganisation. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om offentlig redovisning av juridiska personers ekonomiska bidrag till enskilda ledamöter i , och kommunfullmäktige samt till personer som i val kandiderar till , och kommunfullmäktige. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om skyldighet för enskilda ledamöter i , , och kommunfullmäktige samt för enskilda personer som i val kandiderar till , , och kommunfullmäktige att offentliggöra fysiska personer som ger mer än till dem. 2010/11:K302 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lagstiftning som innebär att de politiska partierna öppet ska redovisa sina ekonomiska bidragsgivare. 2010/11:K310 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett regeringskontor i . 2010/11:K313 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat. 2010/11:K331 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att pröva inkomstgarantin för statsråd. 2010/11:K346 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk översyn av presstödet. 2010/11:K357 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att intensifiera arbetet med folkbildning kring EU-frågor. 2010/11:K364 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kungens apanage. 2010/11:K366 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare utöka insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel. 2010/11:K382 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig redovisning av ekonomiskt partistöd från privatpersoner och organisationer. 2010/11:K390 av m.fl. (S, MP, V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2011 under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av . 2010/11:K397 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till granskning av apanaget till kungahuset. 2010/11:K403 av och (båda SD): anvisar till utgiftsområde 1 mindre än vad regeringen föreslagit för eller således 10 . 2010/11:K415 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att inrätta ett forsknings- och innovationsråd i . 2010/11:K423 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett svenskt Office for Life Science. 2010/11:U296 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla svenska ambassader och biståndskontor ska ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14 representation i världen. Utskottets förslag stämmer överens med regeringens och riksdagsstyrelsens förslag till anslagsfördelning med den ändring som görs i betänkandet avseende anslaget 4:1 m.m. Utskottets förslag framgår av specifikationen nedan. Utskottets förslag till anslag inom utgiftsområde 1 Belopp i 1 000-tal kronor 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m.¹ 2:3 ombudsmän, justitieombudsmännen¹ 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 8:3 Myndigheten för radio och tv 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ¹ Anslag avsedda för eller dess myndigheter. Not: Med Ändring avses ändringar av anslag gentemot förslag i propositionen (prop. 2010/11:1). Reservation 1 (M, FP, C, KD) Förslaget stämmer överens med regeringens och riksdagsstyrelsens förslag till anslagsfördelning och framgår av specifikationen nedan. Reservanternas förslag till anslag inom utgiftsområde 1 Belopp i 1 000-tal kronor 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m.¹ 2:3 ombudsmän, justitieombudsmännen¹ 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 8:3 Myndigheten för radio och tv 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ¹ Anslag avsedda för eller dess myndigheter. Not: Med Ändring avses ändringar av anslag gentemot förslag i propositionen (prop. 2010/11:1). Reservation 2 (SD) Förslaget stämmer överens med regeringens och riksdagsstyrelsens förslag till anslagsfördelning med de ändringar som följer av motion 2010/11:K403 (SD) och framgår av specifikationen nedan. Reservantens förslag till anslag inom utgiftsområde 1 Belopp i 1 000-tal kronor 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m.¹ 2:3 ombudsmän, justitieombudsmännen¹ 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 8:3 Myndigheten för radio och tv 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ¹ Anslag avsedda för eller dess myndigheter. Not: Med Ändring avses ändringar av anslag gentemot förslag i propositionen (prop. 2010/11:1). beslutade vid ett sammanträde att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över budgetproposition 2010/11:1 utgiftsområde 1 och motioner. väljer att i det följande lämna synpunkter på anslaget 4:1 m.m., inom utgiftsområde 1, samt på motionerna 2010/11:K228 (KD), 2010/11:K229 (FP), 2010/11:K313 (M), 2010/11:K390 (S, MP, V) yrkandena 1 och 2, 2010/11:K403 (SD), 2010/11:U296 (V) yrkande 2 samt 2010/11:U306 (S) yrkande 88. Inom ramen för ärendets beredning gjordes en föredragning av kabinettssekreterare , departementsrådet och tf. expeditionschef inför utskottet . Utrikesrepresentationen bestod av 97 utlandsmyndigheter, varav 83 ambassader, 7 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I 86 av de 192 stater som är medlemmar i kommer det att finnas en svensk ambassad. har också ca 420 honorärkonsulat. kommer 33 ambassader och 8 karriärkonsulat att ha öppnats. har 29 ambassader och 25 karriärkonsulat stängts. avvecklades ambassaderna i , , , , och . Tio sektionskanslier har uppgraderats till ambassader. Dessa ligger i , , , , , , , , och . Regeringen uppger att förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, liksom kraven på en effektiv användning av resurser föranleder anpassningar i den svenska utrikesförvaltningen. Regeringen fattade beslut om en översyn av utrikesförvaltningen (dir. 2009:67). Utredningen ska med utgångspunkt i förändrade förutsättningar i omvärlden och inom belysa utrikesförvaltningens framtida roll inom ramen för internationella verksamhet. Förslag om hur de verksamhetsmål som fastlagts av riksdag och regering ska kunna uppfyllas på ett flexibelt samt mer kostnads- och verksamhetseffektivt sätt ska presenteras. Utredningen lämnade ett delbetänkande , i världsklass En mer flexibel utrikesrepresentation (SOU 2010:32). Slutligen påpekas i propositionen att den s.k. Stoltenbergrapporten har lagt grunden för ett ökat samarbete mellan de nordiska staternas utrikesförvaltningar. Diskussionen om rapportens förslag har fortsatt staterna emellan med ett brett upplägg, inriktat på att utveckla det samarbete som redan pågår på många orter i världen. Vidare undersöks möjligheten att placera diplomater på andra nordiska staters ambassader. I flerpartimotion 2010/11:K390 (S, MP, V) yrkande 1 begär motionärerna att anslaget 4:1 minskas med . I yrkande 2 anförs att den borgerliga regeringen steg för steg har ökat resurserna till . Motionärerna menar att det är hög tid att effektivisera verksamheten och dra ned anslagsnivån till den som gällde före ordförandeskap i EU. I partimotion 2010/11:K403 framhåller att är viktigt för att effektivt och kompetent bistå regeringen i dess uppgift att styra landet. Utgifterna ökade, betonar , emellertid kraftigt i och med EU-ordförandeskapet och bör nu återgå till den tidigare nivån. Partiet begär att anslaget 4:1 minskas med . Frågor som rör representation i andra stater Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2010/11:U306 (S) yrkande 88 att representation utomlands är en vital fråga för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Partiet hävdar vidare att regeringen saknar en genomtänkt strategi och att den enmansutredning som tillsatt inte motsvarar de krav som Socialdemokraterna ställt på en bred översyn av internationella närvaro i form av ambassader och konsulat i världen. De ekonomiska problemen på UD har funnits under både den föregående och den nuvarande regeringen. Socialdemokraterna menar att en lösning över partigränserna i fråga om utrikesförvaltning kan lägga grunden till en brett förankrad och långsiktigt hållbar strategi. Man bör studera de möjligheter som ryms inom ett ökat nordiskt samarbete och hur man kan använda sig av regionala ambassader. Översynen måste vidare analysera vad får för konsekvenser för vår nationella utrikesförvaltning. Dessutom bör perspektivet vidgas och andra aktörers roll vägas in, såsom samarbete med näringslivet och samspelet med biståndssektorn. framhåller i kommittémotion 2010/11:U296 (V) yrkande 2 att alla svenska ambassader och biståndskontor ska ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. I den enskilda motionen 2010/11:K313 (M) önskar motionären ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat. I den enskilda motionen 2010/11:K229 (FP) anförs att bör öppna en ambassad i . I den enskilda motionen 2010/11:K228 (KD) begär motionären att i omlokaliseras från till västra . Utskottet konstaterar att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut (5 kap. 12 § RO). Det betyder att samtliga anslag under ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut. Utskottet konstaterar vidare att motionsförslagen om minskningar i förhållande till regeringens förslag inom utgiftsområde 1 anslaget 4:1 inte har specificerats med avseende på fördelningen inom anslaget. Anslaget innefattar utrikesförvaltningen. Utskottet fick en föredragning av kabinettssekreterare , departementsrådet och tf. expeditionschef . Att nu överblicka de konsekvenser som de motionsvis föreslagna lägre anslagsbeloppen skulle få låter sig inte göras. Utskottet vill dock framhålla att lägre anslagsbelopp i förhållande till regeringens förslag bör ses i ljuset av de ekonomiska problem som utrikesförvaltningen haft att hantera under en följd av år och som utrikesförvaltningen genom aktiva åtgärder har kunnat överbrygga. Utskottet har inhämtat att andel av anslaget 4:1 utgör . Antalet medarbetare inom uppgick till 4 532 personer, varav 1 271 var anställda inom utrikesförvaltningen. Merparten av kostnader hänförs till verksamhet utomlands. Som en konsekvens av det ovanstående menar utrikesutskottet att motionerna 2010/11:K390 (S, MP, V) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:K403 (SD) bör avstyrkas av . Frågor som rör representation i andra stater Inledningsvis vill utskottet erinra om att beslutskompetensen, enligt regeringsformen, i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen, t.ex. avseende jämställdhetsfrågor, ligger hos regeringen eller hos myndighet som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i frågor av denna typ. Utskottet vill i detta sammanhang dock understryka vikten av att frågor om jämställdhet och mångfald genomsyrar hela verksamhet. Utskottet anser att det är regeringens skyldighet att utarbeta jämställdhetsplaner, liksom att fördela resurser. Utskottet välkomnar engagemang i frågor som rör diplomatiska närvaro i andra stater och anser, liksom regeringen, att förändringar i omvärlden, liksom kraven på en effektiv användning av resurser, motiverar anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. Den landfokusering för det bilaterala biståndet som har inletts har även medfört förändringar i utrikesrepresentationen. ansåg i sitt yttrande (2008/09:UU1y) till med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1) att en bred översyn bör ske avseende diplomatiska närvaro i världen samt utrikesförvaltningens funktion, kompetens och personalförsörjning. Regeringen beslutade om en översyn av utrikesförvaltningen (dir. 2009:67). En föredragning av utredare och huvudsekreterare ägde rum inför utskottet . Utredningen innebär en översyn av utrikesförvaltningens struktur och kompetensförsörjning samt dess organisatoriska samband med intressenter inom och utanför . Översynen ska utgå från de ändrade förutsättningar som blivit följden av EU-medlemskapet och globaliseringen, av det övriga växande internationella roll samt av omvärldsförändringar som berör migrationsområdet, konsulärt bistånd, utvecklingssamarbetet och näringslivsfrämjandet m.m. Utgångspunkten ska vara en mer flexibel och mer kostnads- och verksamhetseffektiv utrikesförvaltning inom den nuvarande resursramen, som har förbättrade möjligheter att genom omprioriteringar möta snabba omvärldsförändringar. Av direktiven framgår att utredaren ska lämna förslag till förbättringar i fråga om bl.a. utrikesförvaltningens organisation, effektivitet och flexibilitet. I utredningsuppdraget ingår att utreda utlandsmyndigheternas geografiska placering, möjligheterna till arbetsfördelning inom och EU samt möjligheterna till ökad flexibilitet vid val av representationsform och instrument för en adekvat och långsiktig kompetensförsörjning. Enligt direktiven ska uppdraget redovisas . lämnade ett delbetänkande, i världsklass En mer flexibel utrikesrepresentation (SOU 2010:32). I delbetänkandet omnämns att ett sätt att skapa flexibilitet och effektivitet i utlandsorganisationen är att utöka samarbeten med andra stater. Fortsatta förhandlingar mellan de nordiska staterna för att ytterligare utveckla samarbetet mellan utrikesrepresentationerna, bl.a. i enlighet med förslag som presenterats i Stoltenbergrapporten, förordas av utredningen. I delbetänkandet anförs att det för del är främst genom att vara en stark röst i EU som vi kan och bör påverka den internationella politiken. Förutsättningarna ändras ytterligare i och med Lissabonfördragets ikraftträdande och inrättandet av en europeisk utrikestjänst, , . Vad gäller den nya europeiska utrikestjänsten understryks i delbetänkandet att inrättandet av EU-delegationer erbjuder nya möjligheter till både lokalgemenskap och ökad sakpolitisk samverkan för att skapa genomslag för EU:s utrikespolitik samt att aktivt bör tillvarata dessa möjligheter. Medlemsstaterna bör t.ex. kunna få del av EU-delegationernas rapportering, även om frågor som inte ligger specifikt inom den europeiska utrikestjänstens mandat. I stater där saknar egen närvaro skulle tillgång till rapportering vara av särskild nytta. bör också, enligt utredningen, verka för att den europeiska utrikestjänsten får en starkare roll inom det konsulära samarbetet. Det konstateras slutligen att det inom biståndsområdet redan finns en rollfördelning och välutvecklade samarbetsformer lokalt mellan medlemsstater och de EU-delegationer som tidigare företrätt och kommer att representera EU i sin helhet. avser att återkomma till utredningens resultat efter att dess slutbetänkande lämnats. Motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 88, 2010/11:U296 (V) yrkande 2, 2010/11:K313 (M), 2010/11:K229 (FP) samt 2010/11:K228 (KD) bör avstyrkas av . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (S), (MP), (M), (S), (S), (FP), (C), (KD), (V) och (SD). Avvikande mening (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V) anför: Vi har länge erbjudit en utsträckt hand till regeringen genom att föreslå en bred, partiöverskridande översyn av representation utomlands. Genom detta ville vi skapa en långsiktig strategi och stabila spelregler. Det är beklagligt att regeringen valt att bortse från denna möjlighet. Vi anser att den anslagsnivå som regeringen föreslagit för bör minskas med . Denna neddragning är särskilt motiverad då vi har kunnat se hur den borgerliga regeringen steg för steg har ökat resurserna till . Det är hög tid att effektivisera verksamhet. Anslagsnivån bör dras ned till den nivå som gällde före ordförandeskap i EU. Det anförda innebär att vi anser att bör tillstyrka motion 2010/11:K390 (S, MP, V) yrkandena 1 och 2. Avvikande mening (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna har länge erbjudit en utsträckt hand till regeringen genom att föreslå en bred, partiöverskridande översyn av representation utomlands. Genom detta ville vi skapa en långsiktig strategi och stabila spelregler. Det är beklagligt att regeringen valt att bortse från denna möjlighet. Utrikesrepresentationen är en vital fråga för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Vi menar att regeringen saknar en genomtänkt strategi och att den enmansutredning som tillsatt inte motsvarar de krav som Socialdemokraterna ställt på en bred översyn av internationella närvaro i form av ambassader och konsulat i världen. Socialdemokraterna menar att en lösning över partigränserna i fråga om utrikesförvaltning kan lägga grunden till en brett förankrad och långsiktigt hållbar strategi. Man bör studera de möjligheter som ryms inom ett ökat nordiskt samarbete och hur man kan använda sig av regionala ambassader. Översynen måste vidare analysera vad får för konsekvenser för vår nationella utrikesförvaltning. Dessutom bör perspektivet vidgas och andra aktörers roll vägas in, såsom samarbete med näringslivet och samspelet med biståndssektorn. Det anförda innebär att vi anser att bör tillstyrka motion 2010/11:U306 (S) yrkande 88. Avvikande mening (V) (V) anför: vill framhålla att det krävs kunskap för att kunna analysera maktordningen mellan män och kvinnor och de olika uttryck den tar sig i olika delar av världen. Att arbeta fram verktyg för att bryta denna ordning kräver ännu mer kunskap. På de svenska ambassaderna skrivs årliga rapporter om situationen i fråga om mänskliga rättigheter, och man tar fram underlag för samarbetsstrategier inom utvecklingssamarbetet. I dessa är det viktigt att det finns med en tydlig analys utifrån ett könsmaktsperspektiv. För att detta ska vara möjligt behöver kompetensen höjas, och alla ambassader och biståndskontor behöver ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. Det anförda innebär att jag anser att bör tillstyrka motion 2010/11:U296 (V) yrkande 2. Särskilt yttrande (MP) (MP) anför: anser att röst som självständig aktör i den internationella politiken är viktig. delar inte den uppfattning som framförs i delbetänkande, nämligen att det för del är främst genom att vara en stark röst i EU som vi kan och bör påverka den internationella politiken. har inget emot att EU samarbetar utrikespolitiskt när länderna är eniga, men vi är motståndare till att EU helt övertar utrikespolitiken och genom majoritetsbeslut tvingar enskilda länder till tystnad. Tyvärr har EU-medlemskapet lett till att röst i världen hörs allt svagare något som går stick i stäv med långa tradition av att tala klart och tydligt på den internationella arenan och i synnerhet ställa upp på de fattiga ländernas sida. vill inte att EU blir en militärallians, skaffar sig militär kapacitet eller utvecklas till en stat med en EU-armé. Det har dock länge funnits starka krafter inom EU som verkar i den riktningen. Tydligast har detta kommit till uttryck i förslaget till . Vår fredspolitik bygger i stället på medling, diplomati, rättvis handel och en bättre ekonomisk balans mellan jordens länder. verkar därför för en icke-militär fredskår inom EU som kan sättas in i ett tidigt skede, innan våldsamheter brutit ut. Särskilt yttrande (V) (V) anför: representation i utlandet är i grunden en fråga som beslutas av regeringen, inte av . Det finns dock en möjlighet för att inom budgetprocessen (exempelvis genom anslagsvillkor) tydliggöra hur medlen för utlandsrepresentationen inom ramen för utgiftsområde 1 och anslaget 4:1 ska användas. vill därför i detta sammanhang utnyttja möjligheten att deklarera partiets ståndpunkt i fråga om den omläggning av ambassader och konsulat som regeringen genomfört men också i fråga om på vilket sätt regeringen valt att med bistånd finansiera ett flertal ambassader. är inte principiell motståndare till att utlandsrepresentationer öppnas eller stängs. Det är naturligt att det sker en kontinuerlig översyn av var det bedöms vara mest prioriterat att vara närvarande. Vi har därför inte motsatt oss flera av de förändringar som genomförts. Däremot är vi kritiska till att inte utrikesutskottet i tillräckligt stor utsträckning involverats i arbetet med att se över den framtida utrikesförvaltningen. Vi beklagar att regeringen valde att tillsätta en utredare utan att inkludera i detta arbete. Regeringens omläggning av utrikesförvaltning har inte skett i ett politiskt vakuum, den är starkt kopplad till en omläggning av svensk utrikespolitik bort från en självständig svensk utrikespolitik till allt tydligare band till , det som brukar kallas den transatlantiska länken. Detta är en utveckling som starkt motsätter sig, och därför är vi också starkt kritiska till flera av de förändringar som genomförts. är kritiskt till att regeringen under förra mandatperioden bl.a. valde att stänga ambassaderna i () och (). Dessa två ambassader var tydliga symboler för självständiga röst i världen, som vill värna. har kunnat spela en positiv roll i och . ser att vi även i fortsättningen skulle ha kunnat spela en positiv roll i dessa länder, inte minst i frågor om jämställdhet. När regeringen säger sig vilja prioritera är det svårt att förstå logiken bakom de genomförda avvecklingarna av ambassaderna i , , och , som kommer att innebära en försvagad svensk närvaro i , ett område som varit centralt i svensk bistånds- och utrikespolitik. Dessa nedläggningar kompenseras inte av att en rad biståndskontor uppgraderats till ambassader på kontinenten. har motsatt sig att åter har bemannat och öppnat ambassaden i () och uppgraderat sektionskontoret för bistånd till en ambassad i (). har även motsatt sig att delegation vid Nato i har uppgraderats, eftersom vi sett detta som ytterligare ett steg bort från den alliansfrihet vi vill slå vakt om. har också kritiserat det sätt på vilket regeringen valt att finansiera ett stort antal ambassader. Regeringen har valt att schablonmässigt finansiera ett flertal ambassader med bistånd. Vi tycker att det är rimligt att även bistånd kan användas för att finansiera ambassader om det finns en tydlig koppling till utvecklingsarbete på den enskilda ambassaden. Vi har dock mycket svårt att se på vilket sätt man motiverar att bistånd schablonmässigt i delar ska finansiera ambassader i t.ex. , , eller . Regeringen har till utrikesutskottet uppgett att man nu inte planerar några ytterligare öppningar eller stängningar av svenska ambassader eller konsulat. Vi hoppas och förutsätter att och utrikesutskottet informeras om detta ändå skulle bli aktuellt. I dagens betänkande om budgetområdet har vi framför allt diskuterat två frågor - dels budgetanslaget för regeringen, dels frågan om huruvida vi ska införa en lagreglering för att garantera öppenhet i redovisningen av gåvor och bidrag till politiska partier.Pengar har betydelse - även i politiken och i allmänna val.