bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — Socialdemokraterna anser i följdmotion A2 att Arbetsförmedlingen inte alltid arbetar effektivt och inte heller alltid använder sig av utvecklade och tillförlitliga arbetsmetoder, vilket är en förutsättning för att målen för arbetsmarknadspolitiken ska kunna nås och för att Arbetsförmedlingen ska kunna säkerställa en enhetlig, rättssäker och likvärdig service till sina olika kunder (yrkande 1). Socialdemokraterna instämmer i den kritik som bl.a. riktat mot regeringen om svårigheten att upphandla tjänster av kompletterande aktörer och svårigheten att både mäta kvaliteten på tjänsterna och kontrollera deras utförande. Partiet anser att regeringen bör ta initiativ till fler effektutvärderingar inom det arbetsmarknadspolitiska området (yrkande 2). Socialdemokraterna hävdar att avsaknaden av effektutvärderingar och bristande preciseringar av de mål som formulerats för arbetsmarknadspolitiken försämrar regeringens möjligheter att rättvisande återrapportera resultatet av Arbetsförmedlingens verksamhet till . Det försämrar i sin tur möjligheter att bedöma om de fastställda målen inom området har uppnåtts. inleder med att konstatera att har klarat sig bättre ur krisen än de flesta andra länder. Tack vare de starka offentliga finanserna har kunnat bedriva en politik som dämpar fallet i produktionen och sysselsättningen. Regeringens åtgärder för att lindra krisens effekter har kännetecknats av en ambition att åstadkomma så positiva effekter på sysselsättningen som möjligt. De omfattande reformer som regeringen har genomfört under den gångna mandatperioden, bl.a. på arbetsmarknadsutskottets område, för att stärka arbetslinjen ökar inte bara den varaktiga sysselsättningen utan lindrar också krisens effekter. Åtgärderna har även bidragit till att stärka de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt. Regeringens politik har konsekvent haft fokus på jobbskapande och matchning snarare än på förmedling av åtgärder och bidrag. Utskottet kan konstatera att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. Sysselsättningen ökar, undersysselsättningen minskar och det är fler arbetade timmar på den svenska arbetsmarknaden. Den goda utvecklingen förstärks också av att arbetslösheten tenderar att minska. Det framgår av Arbetskraftsundersökningen () för att antalet sysselsatta i åldern ökade med 112 000 personer jämfört med . Det relativa arbetslöshetstalet var , och det är en fortsatt nedåtgående trend för både kvinnor och män. Särskilt glädjande anser utskottet det vara att den starka utvecklingen på arbetsmarknaden i stort sett gäller alla grupper i befolkningen och att också långtidsarbetslösheten tenderar att minska. Företrädare för både SCB och KI har vid informationstillfällen i utskottet som beredningen av detta ärende pågått talat om en bred återhämtning på arbetsmarknaden. KI beräknade att sysselsättningen skulle öka med 140 000 personer åren 20102012 men myndighetens generaldirektör uppgav inför utskottet att det inte är uteslutet att denna siffra kommer att justeras uppåt. Enligt institutets egna undersökningar ligger t.ex. näringslivets anställningsplaner på en hög nivå. Andra positiva indikationer som institutet hänvisade till är Arbetsförmedlingens uppgifter om en starkt nedåtgående trend för varsel om uppsägning och en uppgång när det gäller nyanmälda lediga platser. anmäldes 43 000 lediga jobb till Arbetsförmedlingen. Det är 13 000 fler än . KI gör dock bedömningen att det fortfarande kommer att vara en hög arbetslöshet 2012. En förklaring till detta är att den starka tillväxten i arbetskraften gör att arbetslösheten faller relativt långsamt. När sysselsättningen tar fart och arbetslösheten börjar minska är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl och att arbetsmarknadspolitiken anpassas till konjunkturutvecklingen. Det är därför rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning när arbetsmarknadsläget förbättras. Det är också av stor betydelse att stimulera och öka arbetskraftsutbudet och att på olika sätt satsa på att både privata och offentliga verksamheter får tillgång till efterfrågad kompetens. Utskottet vill i sammanhanget framhålla betydelsen av de trygghets- och omställningsavtal som finns på arbetsmarknaden. Två av dem är () och Trygghetsfonden (TSL). TRR gäller för ca 700 000 tjänstemän inom den privata tjänstesektorn, medan TSL gäller för drygt 900 000 arbetare inom den privata sektorn på LO-området. TRR:s statistik för de tre första kvartalen 2010 visar att arbetsmarknaden för tjänstemän snabbt förbättras. Mindre än hälften så många uppsagda personer har sökt sig till TRR jämfört med . Av de aktivt arbetssökande som har lämnat TRR under de tre första kvartalen har fått nytt jobb. TSL har i sin rapport för uppgett att antalet uppsagda den månaden sedan krisen började är nere på samma eller t.o.m. lägre nivå än före krisen. Utskottet kan konstatera att den rådande utvecklingen med en tydligare återhämtning i ekonomin, en kraftig minskning av varslen, minskad arbetslöshet och en sysselsättningsuppgång gör att den organisation som byggts upp för att kunna hantera många och stora uppsägningsomgångar inte längre behövs. Till exempel beslutade regeringen att entlediga de regionala samordnarna, vilket grundade sig på bedömningen att de åtgärder som behövs i fortsättningen bör kunna hanteras inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Utskottet vill dock betona att det måste finnas en hög beredskap för att vidta nya åtgärder om arbetsmarknaden utvecklas svagare än regeringens bedömning i budgetpropositionen. Det är viktigt för att man ska kunna motverka risken att arbetslösheten biter sig fast och människor slås ut från arbetsmarknaden. Socialdemokraterna, de gröna och framför i motion A367 yrkande 3 i denna del att arbetslösheten måste minska. Man vill skapa 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter och utbildningsplatser. Hur detta ska gå till utvecklar man inte närmare, men det anges att det bl.a. avser arbetsmarknadsutbildning och lönebidrag. Företrädare för Arbetsförmedlingen har vid ett informationstillfälle i utskottet som beredningen av detta ärende pågått angett att Arbetsförmedlingen har problem med att få till stånd det antal lönebidragsanställningar som anslaget medger och att det är svårt att fylla alla platserna inom arbetsmarknadsutbildningen med personer som har förutsättningar att tillgodogöra sig och avsluta sådana studier. Utskottet konstaterar att arbeten, med eller utan samhälleliga stöd, inte låter sig skapas så enkelt som motionen antyder. För det krävs en politik som stimulerar och skapar förutsättningar för tillkomsten av arbeten med goda och gynnsamma anställningsförhållanden, bl.a. genom att skapa goda villkor för företagande. Styrande för företagens beslut att anställa är bl.a. hur konjunkturläget uppfattas och hur man ser som företagare. Detta understryker vikten av goda offentliga finanser och ett långsiktigt ansvarstagande för ekonomi. I arbetsmarknadsutskottets yttrande till finansutskottet (yttr. 2010/11:AU1y) ifrågasatte utskottet de rödgröna partiernas politik när det gäller möjligheten att vidta åtgärder som i realiteten skapar sysselsättning. Utskottet noterar att Socialdemokraterna, de gröna och också avvisar sänkningen av socialavgifterna för unga som är en åtgärd som kan öka efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Man kan också konstatera att de tre partiernas förslag innebär en försvagning av arbetslinjen med en sämre fungerande arbetsmarknad som följd. Utskottet kan dock instämma i att det finns behov av satsningar på utbildning och i synnerhet att det är viktigt att ha slutfört grund- och gymnasieskolan. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att vidga målgruppen för folkhögskolesatsningen som ska motivera och underlätta för arbetslösa ungdomar att återuppta och genomföra sina studier. Insatserna ska nu kunna erbjudas samtliga arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Det finns även skäl att betona utbildningspolitikens betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen och särskilt peka på de positiva förändringarna av gymnasieskolan som bl.a. syftar till att förbättra genomströmningen och minska antalet avhopp från skolan. Utskottet vill också peka på den positiva utvecklingen av lärlingsfrågan, t.ex. regeringens förslag om en omfattande lärlingsutbildning och de aviserade förslagen om en särskild anställningsform för gymnasielärlingar och inrättande av lärlingsprovanställningar som ska underlätta de ungas inträde på arbetsmarknaden. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma regeringens viktiga satsning på yrkesutbildning. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett paket vars syfte var att utöka och uppvärdera svensk yrkesutbildning. Totalt planerades en satsning på för att ge fler möjlighet att läsa en yrkesutbildning och för att förbättra näringslivets konkurrenskraft. Yrkesutbildningspaketet innehöll tre olika delar, som gäller olika skolformer. Utöver den gymnasiala lärlingsutbildningen är det gymnasial yrkesutbildning inom komvux och yrkeshögskola. För samtliga delar gäller att de ska anpassas till behoven på arbetsmarknaden. Intresset för utbildningarna har varit stort, och mot bakgrund av konjunkturläget och för att motverka arbetslösheten föreslår regeringen en utökad satsning på yrkesvux i hösttilläggsbudgeten. Regeringen föreslår att denna satsning fortsätter även 2011. Utskottet välkomnar denna satsning och bedömer att den kommer att underlätta för den enskilde att få ett arbete och också motverka att det uppstår brist på arbetskraft på arbetsmarknaden. Utskottet instämmer också i regeringens bedömning att det behövs mer resurser till de korttidsarbetslösa i form av coachning och praktikplatser . I motion A339 yrkande 3 (S) framförs tankar om ett generationsväxlingsprogram. I motionen föreslås att äldre arbetstagare ska erbjudas delpension mot att yngre personer anställs. Utskottet tar avstånd från metoder som befäster den bidragslinje som allt för länge har präglat socialdemokratiska lösningar på arbetsmarknadens område. Utskottet anser att betoningen måste ligga på att stärka arbetslinjen. I sammanhanget vill utskottet peka på Arbetsförmedlingens rapport på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv (Ura 2010:5). Det framgår av rapporten att det blir 1,6 miljoner pensionsavgångar i . Det är ca 250 000 fler personer än . Det framgår också av rapporten att generationsväxlingen är särskilt omfattande i den offentliga sektorn. I vissa kommuner blir åldersavgångarna inom den offentliga sektorn större än tillskottet av ungdomar. ökar antalet personer på arbetsmarknaden med endast 40 000 . Det kan jämföras med 218 000 personer . Generationsväxlingen innebär både möjligheter och utmaningar. En uppenbar möjlighet är chansen att få bukt med arbetslösheten och närma sig målet om full sysselsättning. Ett problem är dock att antalet personer som står till arbetsmarknadens förfogande kommer att vara lägre än tidigare och eventuellt vara för lågt. Det är utskottets mening att det redan nu behövs insatser för att motverka negativa effekter på sysselsättningen. En viktig del i detta är att markant förbättra integrationen av utrikes födda på arbetsmarknaden. Det gäller i synnerhet de utrikes födda kvinnorna. Att det kommer att bli nödvändigt att öka arbetskraftsutbudet både för att trygga välfärden och för att lindra belastningen på de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen framgår tydligt av Arbetsförmedlingens rapport. Detta illustrerar den strategiskt viktiga betydelsen av de reformer som genomförts i fråga om arbetskraftsinvandring och i fråga om etableringen av nyanlända invandrare, vilken har sjösatts . I motion A264 (S) ställs krav på kollektivavtal vid anställning med samhällsstöd. Liknande förslag har utskottet behandlat vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2009/10:AU2. Utskottet kan konstatera att det är en förutsättning för att få stöd till t.ex. nystartsjobb, instegsjobb eller annat anställningsstöd att arbetsgivaren intygar att lön och andra anställningsförmåner lämnas enligt kollektivavtal eller att de är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. Samma regler gäller i detta avseende för lönebidrag. Varken nu eller har det formellt ställts krav på att kollektivavtal ska finnas på arbetsplatsen. Utskottet anser att det gällande regelverket är ändamålsenligt och avstyrker därför motionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna N278 yrkande 1 (S), A222 yrkande 3 (S), A264 (S), A276 yrkandena 1 och 2 (S), A339 yrkandena 1 och 3 (S), A355 (S) och A367 yrkande 3 i denna del (S, MP, V). Utskottet anser att öppnandet av ekonomiska marknader för internationell konkurrens allmänt sett har positiva konsekvenser. Globaliseringen stimulerar konkurrenskraften och öppnar nya perspektiv när det gäller tillväxt och sysselsättning. Även möjligheterna för arbetstagare att röra sig över gränserna och arbeta i andra länder kommer enligt utskottets mening att bli alltmer värdefulla. Det är en självklarhet att arbetstagare i ska arbeta under villkor och omständigheter som är skäliga. Vid tillfälligt arbete i för en utländsk arbetsgivares räkning ska enligt utstationeringslagen (1999:678) vissa grundläggande svenska regler och villkor tillämpas. Mot bakgrund av den s.k. Lavaldomen beslutade om ändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen, och dessa trädde i kraft . De nya reglerna innebär att ansvaret för löner och andra anställningsvillkor för utstationerade arbetstagare även i fortsättningen i huvudsak ligger på arbetsmarknadens parter. anges i lagstiftningen på vilka villkor en arbetstagarorganisation får vidta stridsåtgärder för att få till stånd kollektivavtal med en utländsk arbetsgivare som utstationerar arbetstagare till . I korthet innebär reglerna att en arbetstagarorganisation får vidta stridsåtgärder om de villkor som krävs motsvarar villkoren i ett svenskt centralt kollektivavtal för den aktuella branschen och att det rör sig om minimivillkor inom vissa områden, t.ex. arbetstider. Om arbetsgivaren visar att de utstationerade arbetstagarna redan har villkor på dessa områden som är minst lika förmånliga som minimivillkoren i ett svenskt centralt branschavtal, får stridsåtgärder inte vidtas. Utskottet, som anser att den svenska modellen utgör en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad, ser med stor tillfredsställelse att Laval-problematiken har fått en lösning som innebär att den svenska arbetsmarknadsmodellen kan tillämpas i så stor utsträckning som möjligt och som ger goda möjligheter för fortsatt rörlighet för arbetskraften över gränserna. I sammanhanget kan nämnas att har i uppdrag att informera utländska arbetsgivare om de arbets- och anställningsvillkor som kan bli tillämpliga vid en utstationering i . Uppdraget förtydligades i samband med övriga ändringar till följd av Lavaldomen. Verket ska även hjälpa till med information om sådana kollektivavtalsvillkor som kan komma att krävas med stöd av stridsåtgärder eller som annars kan komma att bli tillämpliga. Ur ett EU-perspektiv kan utskottet konstatera att arbetsrätten är en del av det socialpolitiska området, där en central målsättning är att förbättra arbetstagarnas levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Medlemsstaternas samarbete bygger på att staterna själva ansvarar för utformningen av sin nationella politik och att man för diskussioner på EU-nivå för att lära av varandra. Vid sidan av samarbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden finns EU-lagstiftning för att samordna medlemsstaternas sociala trygghetssystem. Dessa regler är en viktig förutsättning för bl.a. genomförandet av den fria rörligheten för arbetstagare i EU. Utskottet vill i detta sammanhang betona den viktiga principen att medlemsstaterna inom ramen för har möjlighet att värna och utveckla sina respektive arbetsmarknadsmodeller. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna A202 (S), A215 (S), A299 (S) och A417 yrkande 5 (S). instämmer i regeringens allmänna kommentar till årliga rapport (prop. volym 1, s. 277) där regeringen betonar att det är angeläget att utvärderingar sker kontinuerligt och att de är en integrerad del av planeringen vid införande och avskaffande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet instämmer också i att det är viktigt att veta vilka åtgärder som kan antas lösa problemen på bästa sätt och att det därför behövs information om huruvida de åtgärder som genomförts är framgångsrika. När det gäller styrelses framställning om styrningen inom arbetsmarknadspolitiken är regeringens uppfattning att både effektutvärdering och evidensbaserad utformning av politiken är viktigt. Utskottet instämmer i detta. Utskottet vill dock liksom regeringen framhålla att det kan vara nödvändigt att vidta åtgärder, t.ex. vid en hastigt försämrad konjunktur, trots att de inte alltid kan utformas så att en effektutvärdering blir möjlig. utgår från att regeringen kommer att använda sig av effektutvärdering när detta är möjligt och befogat. Utskottet förutsätter att regeringen följer Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla den interna styrningen så att verksamheten kan genomföras på ett effektivt och rättssäkert sätt. Utskottet ser också positivt på att regeringen överväger att åter låta en extern granskare följa upp reformeringen av Arbetsförmedlingen. håller med både och Socialdemokraterna om betydelsen av att Arbetsförmedlingen använder sig av utvecklade och tillförlitliga arbetsmetoder. Utskottet instämmer också i att detta är en förutsättning för att målen för arbetsmarknadspolitiken ska kunna nås, men också för att Arbetsförmedlingen ska kunna säkerställa en enhetlig, rättssäker och likvärdig service till sina olika kunder. Utskottet värdesätter att Arbetsförmedlingen har aviserat åtgärder på området. Utskottet, som förutsätter att regeringen återkommer till i dessa frågor vid lämpligt tillfälle, föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om styrningen inom arbetsmarknadspolitiken. Det innebär att utskottet tillstyrker styrelses framställning 2009/10:RRS28 och motion A2 yrkandena 1 och 2 (S), båda delvis. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden som rör insatser och åtgärder mot ungdomsarbetslösheten, exempelvis tidpunkten för när man ska börja erbjuda arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar. Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (S, MP, V). m.fl. (S, MP, V) anser i flerpartimotion A367 yrkande 3 i denna del att arbetslösheten måste minska, i synnerhet bland ungdomar. Man menar att dagens höga ungdomsarbetslöshet är ett slöseri med en hel generations kunskaper och engagemang. I motionen anges ett antal åtgärder som skulle kunna bidra till att minska arbetslösheten för ungdomar. Ett förslag är att införa ett ungdomsavdrag där hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Ett annat förslag är att uppmuntra företag och organisationer att tidigarelägga framtida anställningar genom ett brett generationsväxlingsprogram. Vidare vill man avskaffa det s.k. aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen, som enligt motionen tvingar unga att vänta för att få utbildning eller praktik. Man vill ge unga arbetslösa möjlighet att läsa in gymnasiet med rimliga studievillkor. En långsiktig ambition är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Partierna menar att de ungas rätt till trygga anställningar måste stärkas. De unga drabbas särskilt hårt av att arbetsgivare kan stapla visstidsanställningar på varandra. Även ekonomiska incitament, som socialavgifter, ska ses över i detta sammanhang. m.fl. (S) i motion A211 och (S) i motion A321 anser att helt andra, mer långsiktiga och kraftfulla insatser måste göras mot ungdomsarbetslösheten. Det gäller speciellt för dem som har det allra svårast att få fotfäste på arbetsmarknaden. och (båda S) framhåller i motion A222 yrkande 2, liksom och (båda S) i motion A341 och m.fl. (S) i motion A392 yrkande 2, behovet av ändrade regler för att främja tidiga åtgärder mot öppen ungdomsarbetslöshet, t.ex. bör aktivitetsförbudet avskaffas. och (båda S) föreslår i motion A334 att det inom ramen för ungdomsgarantin bör skapas en ungdomslotsfunktion i form av ett mentor- eller kontaktmannaskap. I motion A339 yrkande 2 av i och (båda S) efterlyser man en arbetsmarknadspolitik för unga som inriktas på att ge ungdomar den kompetens och erfarenhet som krävs för att få en anställning. m.fl. (S) menar i motion A366 yrkande 1 att man måste se över möjligheterna att i samverkan med entreprenörer och näringsliv finna en väg för att få in arbetslösa unga i arbetslivet. m.fl. (S) understryker i motion A392 yrkande 1 rätten till justa arbetsvillkor på arbetsmarknaden oavsett ålder. (M) anser i motion A269 att man ska överväga att införa den danska modellen med studentmedarbetare i . Utskottet konstaterar att de unga har haft en svår situation på arbetsmarknaden. Det försämrade arbetsmarknadsläget drabbade ungdomar särskilt hårt, vilket delvis kan förklaras av att unga oftare än vuxna har en svag förankring på arbetsmarknaden med tillfälliga arbeten eller begränsad anställningstid. var av de ungdomar i åldern som befann sig i arbetskraften arbetslösa. Utskottet vill dock understryka att det nästan är lägre än . I detta sammanhang bör man också ha i åtanke att den officiella arbetslöshetsdefinitionen även inkluderar heltidsstuderande som i AKU-intervjuer säger sig söka och med relativt kort varsel kunna ta minst en timmes arbete i en viss vecka. var det så många som 65 000, dvs. av de arbetslösa i åldern , som var heltidsstuderande. Även när det gäller tiden i arbetslöshet ser siffrorna positivare ut för ungdomarna. Medelvärdet för arbetslöshetstiden för ungdomar i åldern var , att jämföra med för alla arbetslösa i åldern . Av de unga arbetslösa hade varit utan arbete eller mer, mot mer än det dubbla bland arbetslösa i åldern . Utskottet vill dock trots dessa mer positiva siffror för ungdomarnas del understryka allvaret med den alltför höga arbetslösheten för unga. Arbetslösheten bland ungdomar består oftare av korta, upprepade arbetslöshetsperioder än för de arbetslösa i allmänhet, vilket till viss del är en naturlig följd av att de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att arbetslösa ungdomar kan erbjudas stöd för att få en mer varaktig förankring på arbetsmarknaden. Unga som saknar fullständig gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden. Att slutföra grund- och gymnasieskolan är viktigt för att få en förankring på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på att motivera och underlätta för arbetslösa ungdomar att återuppta och avsluta sina studier genom högre studiebidrag för arbetslösa ungdomar som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning och genom en förlängning och utvidgning av den folkhögskolesatsning som införts . Utskottet vill även lyfta fram utbildningspolitikens betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen och särskilt peka på de positiva förändringar av gymnasieskolan som bl.a. syftar till att förbättra genomströmningen och minska antalet avhopp från skolan. Utskottet noterar att regeringen gjort mycket på yrkesutbildningsområdet, t.ex. inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen och , för att förbättra möjligheterna för den enskilde att kunna ställa om till nya arbetsuppgifter. Genom utbildning kan unga arbetslösa förväntas stärka sin anställningsbarhet, i synnerhet som de senaste årens reformer gett skol- och utbildningsväsendet större förutsättningar att utbilda till jobb och inte till arbetslöshet. Utskottet vill uppmärksamma att den nationella lärlingskommittén har överlämnat sitt andra delbetänkande Gymnasial lärlingsutbildning utbildning för jobb (SOU 2010:75) till regeringen.