bet · GY01UFöU2 · 2010-12-06 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Fö1 yrkande 4 och 2010/11:Fö2 yrkande 2. Vi i anser att redovisningen i skrivelsen av en eventuell insats av den nu aktuella stridsgruppen är bristande. Regeringen redovisar att en insats bedöms kosta 1,11,. Dessa medel finns uppenbarligen inte i budgeten. Detta räknar regeringen med ska hanteras med olika finansiella knep, och sedan vill man igen ställa inför fullbordat faktum. Detta är inte godtagbart. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med en betydligt noggrannare redovisning av hur utgifterna för en insats ska finansieras och vilka konsekvenser det för med sig. Detta bör ge regeringen till känna. roll i EU:s stridsgrupper, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Fö3 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:Fö1 yrkande 1. medlemskap i och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har fått som praktisk följd att gradvis har förlorat sina möjligheter att på en grund av alliansfrihet försvara det egna territoriet. Den nordiska stridsgruppen har tillsammans med övriga militärexpeditioner utrikes utgjort en gökunge i försvarsbudgeten. omvandlas försvaret materiellt och strukturellt till ett försvar som inte är anpassat att försvara vårt territorium. Reellt växer det svenska försvaret in i Natostrukturen. motsätter sig denna utveckling och menar att i första hand bör bygga upp ett invasionsförsvar. Ett deltagande i den nordiska stridsgruppen är ett steg mot att avdela våra förband under främmande ledning, vilket inte är acceptabelt då vi vill bevara svensk självständighet. Regeringen har framfört sin avsikt att utifrån erfarenheter från beredskapsperioden organisera en andra stridsgrupp med start . motsätter sig ett sådant åtagande och anser att redan nu ska avsäga sig ett vidare deltagande. Deltagandet i stridsgruppen 2011 är ett faktum. Om EU vill göra en insats med NBG11 så är det viktigt att noga överväger sitt godkännande. Om förbandet väl är i insats kan händelserna annars utvecklas på ett sätt som avviker från den svenska synen på fredsbevarande och fredsframtvingande insatser. roll i EU:s stridsgrupper, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Fö1 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:Fö3 yrkande 1. har redan tidigare föreslagit att inte ska delta i den nordiska stridsgruppen (NBG) då det är en del av EU:s militarisering. är officiellt fortfarande alliansfritt, men genom bl.a. NBG har frångått sitt gamla krav på att militära insatser från sida internationellt alltid ska ha FN-mandat. bör därför avsluta samtliga åtaganden i organisationer som NBG (se motion 2007/08:U216). Detta bör ge regeringen till känna. En nordisk stridsgrupp under nordiskt kommando, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Fö3 yrkande 2. En stridsgrupp sammansatt av enbart de nordiska länderna och under nordiskt kommando är mer lämpad att uppfylla vår önskan att bistå när FN vädjar om hjälp att säkra fred. I den händelsen att en genuin nordisk stridsgrupp kan sättas upp bör den utgöra hela den svenska internationella militära insatsen. andel i en sådan stridsgrupp bör motsvara vår befolkningsandel och inte vara större än 1 000 soldater. Det svenska bidraget efter 2011, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Vi i Socialdemokraterna och betonar att det är viktigt att det är som beslutar om ett eventuellt deltagande och på vilket sätt det i så fall ska ske i EU:s stridsgrupper, inte minst med hänvisning till de politiska åtaganden visavi EU och övriga länder som ett beslut innebär samt de ekonomiska konsekvenserna. Vi menar att ordningen bör vara sådan att regeringen måste begära godkännande innan ett åtagande om deltagande i görs. Det är därför bra att det finns en majoritet för att regeringen ska återkomma till i frågan. Vi vidhåller vår kritik mot att tar ramansvar för den nordiska stridsgruppen 2011, men då beslutet nu är fattat accepterar vi det. Vi är även fortsatt kritiska mot att ska ha ramansvar för stridsgruppen 2014. Med tillkännagivandet att regeringen ska återkomma till i frågan väljer vi emellertid att invänta den processen innan frågan avgörs slutligt. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2010/11:27 Redogörelse för svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen 2011. 2010/11:Fö1 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om , alliansfriheten och deltagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara , och inte regeringen, som beslutar om svenskt deltagande i EU:s stridsgrupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska vara en ramnation inom EU:s stridsgrupper fram . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med en närmare redovisning av hur en eventuell insats av förbandet ska finansieras. 2010/11:Fö2 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara , och inte regeringen, som beslutar om svenskt deltagande i EU:s stridsgrupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med en närmare redovisning av hur en eventuell insats av förbandet ska finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska vara en ramnation inom EU:s stridsgrupper fram . 2010/11:Fö3 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsäga sig deltagande i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör undersöka möjligheten att tillsammans med de nordiska länderna upprätta en stående stridsgrupp under nordiskt kommando för fredsbevarande insatser. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 under punkt 3 och reservation 5 under punkt 4.Den nordiska stridsgruppen 2011 är redan ett faktum och står under beredskap. Det är därför svårt att diskutera vara eller inte vara. Vi yrkar att inte ska delta i ytterligare beredskapsperioder. Det vi ska ha beredskap på ytterligare är att strängt bedöma en eventuell insats med stridsgruppen.Om EU vill sätta stridsgruppen i insats vill vi sverigedemokrater att man noga ska utvärdera insatsen. Det finns en risk för att en stridsgrupp går in i en insats under ett främmande kommando. I och med att det innebär Nato innebär det också att risken finns att truppen sätts in på ett sådant sätt som inte passar i ett svenskt perspektiv.En annan aspekt är att risken för vedergällning ökar i form av terrorism om trupp sätts in internationellt. Det är en viss skillnad om truppen sätts in på ett sådant sätt att det naturligt känns att truppen skapar trygghet och är enbart hjälpande.Men det finns vissa internationella insatser där det mer verkar vara så att det sätter in som en krigförande part. Där finns risken för vedergällning i form av terrorism. Vi har sett i att det är högst aktuellt att den risken finns. Vi har fått vår första självmordsbombare, vilket är ett tråkigt exempel på just detta.När vi bedömer stridsgrupperna handlar debatten ofta om att det finns en tydlig majoritet i kammaren för att ska delta i EU:s stridsgrupper och mycket om detaljer och utformning av stridsgrupperna. För oss i handlar det mer om att vi ser risken att EU:s stridsgrupper är början, ett embryo, till att det utvecklas en EU-armé, vilket vi motsätter oss. I stort ser vi i EU-frågor att makten sipprar uppåt och sällan tillbaka. Vi ser just risken att detta kan vara ett embryo till en EU-armé. Därför motsätter vi oss kommande beredskapsperioder.Nato är den organisation som förmodligen kommenderar och leder en sådan insats. I Nato har man ett militärt perspektiv där man är van att föra krig offensivt. Det är ganska stor skillnad mellan det synsättet och det svenska försvarets och vår försvarslednings synsätt. När svenska trupper ingår i Natosammanhang finns en bristande insyn. Det är väldigt svårt för oss att se strukturen. Här finns det en risk att svensk trupp sätts in på ett sådant sätt att det inte passar ett svenskt perspektiv och det sätt vi ser på fredsbevarande och fredsframtvingande insatser.Fru talman! Vi har en syn på fredsbevarande och fredsframtvingande insatser som är positiv. Vi tycker inte att det ska avvecklas. Men vi tycker inte att det ska ske i EU-ramen. Vi lägger lite fräckt fram ett eget förslag här. Det kunde vara positivt att se en egen stående trupp i för internationella insatser.Man kan gärna se en sådan trupp i ett nordiskt perspektiv. Vi kan tänka oss ett nordiskt samarbete där kommandostrukturen stannar i . Vi är inte negativa till fredsbevarande och fredsframtvingande insatser, fast inte i EU-ramen.En annan faktor som ingår i detta när man betraktar stridsgrupperna är att utlandstjänstgöring ska vara obligatorisk för all militär personal. Det motsätter vi oss. Vi tycker att utlandstjänstgöring för all militär personal ska vara frivillig. Det ingår även i denna bedömning.Om vi ser på den förra stridsgrupp som var med i, NBG 2008, var det en del saker som inte fungerade bra. Det har påpekat. Exempelvis fick den fel beväpning och fel utbildning. Det var svårt att se vad förbandet kostade. Det var en dålig ekonomisk styrning. Det fanns inte konkreta mål, och det var svårt att se måluppfyllelsen.NBG 2011 är producerad och står redan i beredskap. Det återstår väl bara en revision även där. Men det är väldigt viktigt att vi ser över att det som hände med NBG 2008 inte händer med denna stridsgrupp.Fru talman! Man kan också se stridsgruppen som ett slags gökunge i svenskt försvar. Vilket ändamål har det svenska försvaret primärt? Vi sverigedemokrater tycker att det ska skydda det svenska territoriet. Det är det primära. Det är viktigt att man kan öka försvarsanslagen så att de även kan rymma de fredsbevarande insatserna.I nuläget är det så att NBG i viss mån är en gökunge som äter ut de resurser som borde användas till att hålla ett svenskt försvar. Vi tycker nämligen att ska ha ett invasionsförsvar. Det är ett gammalmodigt påstående, men vi tycker att det är väldigt viktigt. Vi tror att det har med svenskt självbestämmande att göra.Den här omformningen av till en överstat och att EU skulle vara en ny statsbildning är mycket negativ och mot vår ideologi. Försvarspolitiken följer samma strömning.Vi vill ha ett invasionsförsvar som är organiserat i militärdistrikt, ett stärkt frivilligförsvar och ett där försvarstanken är stark. Vi tror därför att det är väldigt viktigt att man satsar just på en regional förankring av det svenska försvaret.Avslutningsvis, fru talman, vill jag kommentera att vi tycker att det är viktigt att öka försvarsanslagen. De är för låga, och vi har i vår första budget föreslagit 1 miljard mer än regeringen. Det är dock för lite. vill vi se att man kan lösgöra mer resurser för att se till att har ett trovärdigt försvar.Det är också viktigt att de anslag som finns används på rätt sätt. Ekonomistyrningen, har vi förstått, är kanske lika viktig som anslagens nivå. Det betänkande vi har framför oss om Nordic Battlegroup, eller nordiska stridsgruppen 2011, innehåller flera saker som vi i är väldigt kritiska till.Vi har tre reservationer som innehåller flera förslag till vad vi tycker vore ett lämpligt hanterande av frågan. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bara bifall till reservation 1.Fru talman! har i grunden en kritisk inställning till konceptet med Nordic Battlegroup. Det är i våra ögon en del av den utökade militariseringen av EU, vilket kan bli en del av utvecklingen av ett . Officiellt är fortfarande alliansfritt, men med vårt deltagande i Nordic Battlegroup har vi i princip gett upp det i och med att vi släppt det gamla kravet på att svenska militära insatser alltid ska ha ett direktmandat från FN. Vi tycker att ska avstå åtagande i Nordic Battlegroup-konceptet.Fru talman! har tidigare påpekat att Nordic Battlegroup har blivit och är en väldigt kostsam historia. I den rapport som presenterade kunde vi konstatera att NBG 2008 blev fyra gånger så dyrt som det var tänkt i den information som delgavs . 1 miljard blev 4 miljarder. De påvisade också att det inte gick att hitta var besluten tagits för denna fördyring - varken av regeringen eller av Försvarsmakten och än mindre av som ju faktiskt har beslutanderätten när det gäller beslut av den här arten.Med tanke på erfarenheterna från Nordic Battlegroup 2008 menar vi att det finns stor risk att även Nordic Battlegroup 2011 blir en dyr affär. I regeringens redovisning räknar man med att en insats kan kosta mellan 1 och 1 ½ miljard. Dessa pengar finns inte redovisade i budgeten. Regeringen tänker hantera det med ett antal finansiella knep, dock utan att kunna redovisa hur det ska gå till i detalj.Vi menar att det behövs en betydligt mer noggrann redovisning för att man ska kunna se vilka konsekvenser som kan uppstå om man ska sättas in någonstans. Med omfördelning inom budgeten, vilket regeringen anför som en del av lösningen, drabbas ju ofrånkomligen andra delar av försvaret. Dessa konsekvenser måste vara tydliga för att det ska gå att ta ställning till den belastning vårt deltagande i Nordic Battlegroup medför.Fru talman! Ett deltagande i Nordic Battlegroup, en av EU:s stridsgrupper, är ett långtgående politiskt åtagande mot EU och andra deltagande länder, inte minst om man, som nu ska vara, är ramnation. Förutom den ekonomiska biten finns även den organisatoriska, och det är krävande för både insats- och grundorganisationen att delta i stridsgruppen av den här modellen.Regeringen har också aviserat nya åtaganden: ett deltagande i en stridsgrupp med som ramnation 2013 och ett nytt åtagande som ramnation 2014 för del.Vänsterpartiet är starkt kritiskt till dessa åtaganden. Det kommer högst troligt att leda till ytterligare deltagande i EU:s militarisering och inte helt otänkbart ett svenskt medlemskap i inom en inte alltför avlägsen framtid, något som starkt tar avstånd ifrån. ska tillhöra kärnan i Europasamarbetet. Så formulerade Alliansen sin vision för Europapolitiken inför den förra mandatperioden. Och vi har faktiskt, för att använda utrikesminister ord, arbetat för att göra starkare i och bidragit till att göra starkare i världen.Sverige har en lång tradition av att bidra till internationell fred och säkerhet genom ett omfattande deltagande i fredsfrämjande insatser. Att just stärka Försvarsmaktens förmåga att genomföra internationella insatser har också varit en av de främsta ambitionerna inom försvarspolitiken för Alliansen under den gångna mandatperioden.Det är i skärningen mellan dessa två ambitioner om ett starkare Europasamarbete och arbetet med att främja internationell fred och säkerhet genom ett omfattande deltagande i internationella insatser som vi möts för att debattera regeringens skrivelse Redogörelse för svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen 2011.Det finns sannolikt inget lands försvarsmakt som har utvecklats så mycket tack vare stridsgruppskonceptet som . Vi har utvecklat vår materiel- och personalförsörjning och varit en viktig reformmotor för den nya försvarsmaktsstruktur som vi lade fast genom inriktningsbeslutet . Det har även bidragit till att stärka och fördjupa det nordiska samarbetet och i vissa stycken faktiskt också gett oss en ledande roll i de här sammanhangen.Därmed är det dock inte sagt att stridsgruppskonceptet är fulländat. Det faktum att inga stridsgruppsinsatser har genomförts, trots att det ibland har funnits både möjligheter och behov, är ett problem för konceptets trovärdighet. I omsorg om konceptet har Alliansen och alliansregeringen inom EU-kretsen arbetat för att göra det mer flexibelt, inte minst under vårt ordförandeskap.Fru talman! Vi har hört att det finns dem som säger att EU:s stridsgrupper aldrig kommer att användas att vi därför kan ta lite lättare på NBG 2011 än vad vi kanske gjorde med NBG 2008. Jag vill varna för den typen av resonemang och påminna om att ett deltagande i stridsgruppskonceptet i allmänhet och ett ramnationsansvar i synnerhet innebär ett betydande nationellt ansvar.Den nordiska stridsgruppen är liksom alla andra stridsgrupper framtagen för att med mycket kort varsel kunna sättas in i områden med olika grader av konfliktintensitet. Den är tänkt som ett spjutspetsförband som ska kunna vara först på plats och sannolikt också först ut ur sådana områden.Det kan bli krävande och till del mycket farliga insatser som stridsgruppen kan komma att användas för. Svenska soldater kan, återigen, komma att förolyckas. Jag vill flagga för att vi här i vår kammare måste ha en mental beredskap för detta . Det här är inte ett beslut vi ska ta lätt på.Mot bakgrund av att det kan bli mycket krävande insatser som kan komma i fråga i användandet av stridsgruppen välkomnar jag också det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets tillkännagivande att regeringen ska återkomma till angående utformningen av framtida stridsgrupper. Det är ett bra beslut som värnar om den långa tradition som den här kammaren har av att fatta viktiga säkerhetspolitiska beslut med brett parlamentariskt stöd.Fru talman! Det är naturligt att tar ramansvar för ytterligare en stridsgrupp, för det första eftersom redan har haft ramansvar för NBG 2008 och det är den rollen som vi har övat, tränat och utbildat för. För det andra har deltagit i så gott som alla EU:s krishanteringsinsatser.Det här har varit ett medvetet val som ger oss trovärdighet och inflytande. är en tung aktör inom detta område. Det gör oss starkare i , och det förbättrar våra möjligheter att bidra till internationell säkerhet och stabilitet. Ytterst handlar det om att våra värderingar och intressen får genomslag.Men det finns inga genvägar till trovärdighet och inflytande här. Man måste kunna leverera på fältet om man vill vara med och bestämma. Valet att leda den nordiska stridsgruppen är mer kostsamt och krävande. Men det förbättrar också våra möjligheter att påverka och ta ansvar. Detta är också ett uttryck för Alliansens höga ambitioner inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Därför ser jag med viss oro på att Socialdemokraterna som också har en lång tradition av att främja deltagande i internationella insatser har sänkt sina ambitioner på detta område när det gäller anslaget till internationella insatser som de har föreslagit ska sänkas även . Det är ett val man kan göra. Självklart är det upp till alla partier att prioritera någonting annat. Men då måste man också kunna erkänna att det innebär en ambitionssänkning för möjlighet att bidra till det fredsfrämjande arbetet. Vissa partier här i kammaren är emot Nordic Battlegroup därför att de är emot att EU över huvud taget har en gemensam säkerhets-, utrikes- och försvarspolitik. Man kallar det för militarisering av EU och ett underminerande av FN:s roll. Då kan det vara värt att komma ihåg att det i välkomnas att andra internationella organisationer tar ett större regionalt ansvar för fred och säkerhet. FN har även välkomnat utvecklingen av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik inom EU, såväl som EU-stridsgruppskonceptet, vilket kan användas för att stärka pågående FN-insatser. Är man som jag för ett starkt FN bör man också vara för ett starkare europeiskt samarbete inom säkerhets- och försvarspolitiken. Innan jag kommenterar några av de anföranden som har hållits yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. Jag vill räta ut några frågetecken som har framkommit här. Det ena gäller finansieringen och finns med i en reservation. Regeringen har redovisat för oss hur en insats kan komma att finansieras. Däremot kan kostnaderna för en insats vara väldigt olika stora beroende på var man sätter in stridsgruppen, hur snabbt det ska ske, var man ska vara, omständigheterna och hur länge man är på plats. Därför välkomnar vi och ser framför oss att regeringen återkommer med den finansieringen när vi vet var insatsen skulle kunna sättas in.Det andra gäller att en EU-stridsgrupp skulle ställas under Natobefäl. Det har jag svårt att tro. Vi har inga dåliga erfarenheter av att ha svensk trupp Natoledd i olika insatser. Det har vi haft i Kosovo, och det har vi . Det har vi inte dåliga erfarenheter av. Men detta är EU:s insatser. Vi har också goda erfarenheter av andra EU-ledda insatser. Det tror jag inte att man ska blanda samman. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde , , , och (alla M). för fram rätt många synpunkter på våra reservationer och riktar sin kritik mot oss. Det förstår jag eftersom det egentligen bara är vi som är riktigt kritiska mot detta koncept, både när det gäller Nordic Battlegroup och finansieringen. Jag har två frågor. Rimmar det inte illa att är militärt alliansfritt och deltar i en allians? Följdfrågan är: Finns det inte risk att vi då faktiskt vandrar in i Nato, och vill vi det? Om man vill att vi ska in i Nato då ska man säga det rakt ut. Vill man inte det ska man vara försiktig med sådana saker. Det andra gäller kostnaderna för Nordic Battlegroup. Det redovisas att man ska omfördela. Men det finns inte redovisat hur man gör omfördelningen. Detta tycker jag är ett dilemma. Vad händer med övriga delar av Försvarsmakten om man omfördelar? Om kostnaden för en insats blir 1 ½ miljard är det mycket pengar som ska omfördelas. Jag skulle vilja veta var dessa pengar tas, hur de i så fall fördelas, och vad man i så fall drar ned på. Vi debatterar och diskuterar deltagandet i EU:s snabbinsatskoncept med en eventuell Nordic Battlegroup. Det är ganska naturligt eftersom det är EU som är en av de främsta hörnstenarna i vår utrikespolitik, och EU är en politisk allians. Däremot är vi inte medlemmar i någon militär allians, och det är inte aktuellt under den här mandatperioden heller. Detta har därför väldigt lite med den delen att göra. Att vara med i en EU-stridsgrupp har väldigt lite med Nato att göra, som jag sade i mitt anförande. Snarare handlar det om att vi tar vårt ansvar för att EU ska bli en ännu bättre krishanterare. Det råder det tyvärr inte överskott på i världen, utan vi behöver fler organisationer som kan ta ansvar om det händer någonting och med kort varsel ska kunna sätta in en insats för att bidra till internationell fred och stabilitet. Den andra frågan kommenterade jag också i mitt anförande. Det är mycket svårt att veta exakt vad en insats skulle komma att kosta. Det är också det som pekas ut som en av svagheterna i stridsgruppskonceptet för hela EU:s del, därför att den som har ramnationsansvaret får också ta en väldigt stor del av insatskostnaden. Det är bra att det är uppe till diskussion hur denna mekanism ska lösas. Men fram till dess får vi vara beredda på att ta pengar ur vår egen budget. Regeringen får återkomma och visa hur detta kommer att falla ut. Till en del kommer det att drabba Försvarsmaktens budget. Men man måste också kunna se att om vi tar på oss ett sådant stort ansvar får man vara beredd på det. Men det går inte att avsätta 1 ½ miljard extra. Jag uppskattar att försöker svara på frågorna. Men det blir egentligen inte några svar. Det blir ganska luddigt vad som egentligen menas med att vi är med i EU som är en allians men ändå är alliansfria.