bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Som regeringen påpekar präglades transportområdet av en kraftig konjunkturnedgång, vilket ledde till effekter av olika slag såväl för transportarbetet i sig som för berörda företag och myndigheter. Med tillfredsställelse noterar utskottet den positiva utvecklingen när det gäller vägtrafiksäkerheten. Utskottet delar regeringens uppfattning att statens insatser när det gäller detta område gör skillnad. Utskottet utgår från att regeringens strävan är helt inriktad på att preciseringen när det gäller antalet dödade och svårt skadade ska nås inom den utsatta tiden. Vidare bejakar utskottet regeringens arbete för att höja punktligheten för person- och godstrafik på järnväg. När det gäller transportsektorns klimatpåverkan anser utskottet att det krävs långsiktigt stora ansträngningar. Den minskning av klimatpåverkan som noterats är inte tillräcklig, och arbetet måste bedrivas brett och med tydligt sikte på sådana insatser som ger måluppfyllelse. För egen del tar utskottet aktiv del av den verksamhet på transportområdet som bedriver. Den genomlysning av området som planeras omfattar elva granskningar med olika aspekter, såsom underhållsåtgärder, och olika delar av transportområdet. I en tolfte studie kommer därefter en sammanfattande analys m.m. av de tidigare studierna (se i det följande under avsnittet Anslagsfrågor m.m.). Utskottet ser också positivt på det arbete som Transportanalys bedriver, dels genom de årliga granskningarna av graden av måluppfyllelse på transportområdet, dels utvecklingsarbetet för att åstadkomma relevanta och mätbara indikatorer. I sammanhanget vill utskottet påminna om sin egen verksamhet med uppföljning och utvärdering. Utskottet har sålunda tagit initiativ till en förstudie om yrkestrafiken. På grundval av denna har utskottet beslutat att gå vidare med en fördjupad utredning på området. Relevans och tydlighet i redovisningen Utskottet ser positivt på att regeringen på IT-området redovisar en sammanfattande uppställning med uppgifter om indikatorer på måluppfyllelse i procenttal för vart och ett av åren under 20062009. Regeringen redovisar i fråga om IT-politiken vilka indikatorer som kan användas inom ramen för den digitala agendan för . Som regeringen anför är det från demokratisk synvinkel avgörande att medborgarna har tillgång till Internet och väl fungerande elektroniska kommunikationer. Detta har betydelse för att underlätta vardagslivet och är en förutsättning för att företagare ska kunna bedriva verksamhet i hela landet. När det gäller klimatmål och mål om förbättringar i övrigt när det gäller miljön kan användningen av IT ge ett väsentligt bidrag. I fråga om jämställdhetsaspekter på IT-politiken anser utskottet, i likhet med regeringen, att den sneda könsfördelningen inom IT-utbildningar och IT-branschen innebär att kvinnors kompetens inte tas till vara i tillräckligt stor utsträckning inom IT-utveckling och -användning. Detta är negativt, ur såväl kvalitets- som tillväxtperspektiv. Bristande jämställdhet på IT-området innebär nackdelar för såväl branschen som går miste om kvinnors kompetens som för de kvinnor som inte ser möjligheterna med IT-yrken. En ökad mångfald har visat sig leda till produktivitetsvinster, vilket hela samhället kan dra nytta av. Det är därför viktigt att fortsätta arbeta för en ökad jämställdhet inom IT-området, både på utbildnings- och branschnivå. Utskottet ser positivt på de åtgärder på området som regeringen aviserar i budgetpropositionen inom ramen för arbete. I sammanhanget vill utskottet också nämna sitt initiativ till en förstudie på temat Ett informationssamhälle för alla. Enligt vad som framkom i förstudien, som färdigställdes , har regeringens återrapportering av målet inte helt tydligt beskrivit i vilken utsträckning målet uppfylls, även om utvecklingen synes väl ske i enlighet med det fastlagda målet. I förstudien framkom vidare att det har tagits ett antal initiativ, och olika insatser pågår alltjämt för att åtgärda bristerna i återrapporteringen av det IT-politiska målet (dnr RD169-768-2010/11). Enligt vad som sägs i förstudien bör utfallet av dessa åtgärder avvaktas och en fördjupad granskning av frågan genomföras inom ramen för mål- och resultatuppföljningen i samband med beredningen av budgetpropositionen . Avslutningsvis välkomnar utskottet regeringens uttalade ambition att ska vara ledande när det gäller användningen av IT för att det politiska målet om tillväxt, social välfärd, demokrati och klimatförbättring ska nås. Mot den bakgrunden ska man se regeringens arbete med att ta fram en sammanhållen strategi En digital agenda för . Syftet anges vara ett bättre utnyttjande av statens resurser och en samordning av åtgärder för de behov som är gemensamma för regeringens initiativ på IT-området, t.ex. när det gäller säkerhet, infrastruktur och entreprenörskap. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag (S, MP, V) om att regeringens aviserade förslag om privata aktörer för lotsning respektive utfärdande av körkort bör avvisas. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I propositionen anförs att ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning såväl för samhällets funktion i stort som för företagens och människornas dagliga verksamhet. Alla delar av landet ska ges möjlighet att utvecklas utifrån sina styrkor och förutsättningar. Att låta hela växa handlar om att bejaka förutsättningarna för boende, arbete och företagande i hela landet. Kommunikationerna, såväl fysiska som elektroniska, är av stor betydelse för att människor ska kunna verka i hela landet och är grundläggande för näringslivets konkurrenskraft och för investeringsklimatet. De strategiska utgångspunkterna för och inriktningen på politiken kan utryckas enligt följande. Användaren i fokus. Detta innebär bl.a. att man ska beakta hela resan eller transporten. Detta innebär ett trafikslagsövergripande perspektiv. För att minska sårbarheten vid svåra väderlekssituationer är det viktigt att transportsystemet vidareutvecklas så att de olika trafikslagen i högre utsträckning kompletterar varandra. I propositionen redovisas arbetet med bl.a. näringslivets behov av transporter, hållbar regionförstoring, trafiksäkerhet och den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Effektivare användning av resurser. En beskrivning lämnas av bl.a. arbetet för bättre fungerande marknader och för ökad produktivitetsutveckling på anläggningsmarknaden. Regionalt och lokalt inflytande och ansvar. Enligt regeringen är det viktigt att den regionala och den interregionala kollektivtrafiken ges bättre förutsättningar. En beskrivning av samarbetet inom EU lämnas, däribland pågående arbete med en vitbok om EU:s transportpolitik , revideringen av riktlinjerna för utbyggnaden av TEN-T och utvecklingen av en europeisk handlingsplan för intelligenta transportsystem (ITS). Regeringen anför att arbetet för bättre fungerande marknader behöver fortsätta för att användarna ska kunna erbjudas bättre tjänster. Regeringen anmäler att ett förslag som gör det möjligt för privata aktörer att utföra körkortsprov bereds. Även när det gäller marknaden för lotsningsverksamhet planerar regeringen att föreslå öppningar i det statliga monopol som gäller . överlämnade sitt delbetänkande Lotsa rätt (SOU 2007: 106) . I uppdraget ingick bl.a. att belysa hur ny teknik kan underlätta och effektivisera lotsarbetet samt förutsättningarna för att utveckla lotsning från en central i land. En annan uppgift var att se över vilka krav som ska gälla för att få verka som lots och om det finns anledning att föreslå förändringar i det förfarande som finns för att få lotsdispens. Vidare ingick det i uppdraget att analysera effekter av den korssubvention som finns mellan lotsnings- och farledsavgifter. Bland förslag till åtgärder kan nämnas att de principiella rättsreglerna för lotsning, bl.a. grundläggande behörighetskrav, regleras i en särskild lotslag. Ett mer flexibelt regelverk för lotsplikt är ett annat förslag liksom det att lotsningens effekter utvärderas, bl.a. för att få till stånd en kunskapsuppbyggnad. Vidare föreslogs att fartyg registrerade i flaggstater på MoU:s svarta lista ska omfattas av lotsplikt. Utredningen för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi I betänkandet Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi (SOU 2008:84) konstaterades att antalet kunskaps- och körprov för körkort hade ökat med åtföljande köproblematik och långa väntetider på ett flertal orter. Vidare framhölls att examination av en körkortsaspirant innefattar myndighetsutövning och det därför bör ställas höga krav på oberoende och kompetens dels hos enskilda förarprövare, dels hos de företag som anordnar förarprov. Utredningen ansåg att en myndighetsprövning bör ske både av dem som ska förrätta förarprov och av de fysiska eller juridiska personer som ska anordna förarprovverksamhet. Tillsynen bör vara omfattande och avse en kontroll av både enskilda förarprövare och förarprovverksamheten, anfördes det. Utredningen föreslog att Transportstyrelsen ska bemyndigas att besluta vilka förarprov som ska kunna anordnas av privata aktörer. (anm. numera ) förutsattes ha ett fortsatt ansvar för att anordna förarprov, åtminstone i ett övergångsskede. Vidare föreslogs att Transportstyrelsen skulle ha ansvar för att ge tillstånd att anordna förarprov till fysiska och juridiska personer som med hänsyn till de ekonomiska förhållandena och omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att bedriva god förarprovverksamhet. Styrelsen skulle även förordna förarprövare och utöva tillsyn över dessa och över förarprovverksamheten. Utredningen förespråkade att kostnaderna för förarprovverksamheten skulle regleras av marknaden. I motion 2010/11:T447 av m.fl. (S, MP, V) anförs att man avvisar regeringens kommande förslag om att privata aktörer ska kunna utfärda körkort samt förslaget om att privata aktörer ska kunna utföra lotsning (yrkande 3). Utskottet konstaterar inledningsvis att såväl frågan om lotsningsverksamhet som verksamheten med förarprov och utfärdande av körkort har varit föremål för offentliga utredningar med åtföljande remissförfarande. Som har redovisats i det föregående anser regeringen att arbetet för bättre fungerande marknader behöver fortsätta för att användarna ska kunna erbjudas bättre tjänster. I budgetpropositionen aviserar regeringen att den kommer att som ett led i detta arbete lägga fram förslag som medger öppningar i två verksamheter på transportområdet som varit underkastade statligt monopol. Utskottet är inte berett att föregripa behandlingen av aviserade propositioner. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2010/11:447 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 3. Anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 22 Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar de förslag till anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen och avslår motionsförslagen. Vidare bifaller förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar och investeringsplaner inom utgiftsområdet. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. Avsnittet omfattar verksamheter som är av trafikslagsövergripande karaktär, såsom , Transportstyrelsen, Trafikanalys m.fl. Dessutom redovisas frågor med koppling till anslaget 1:13 Viss internationell verksamhet och från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen ovan. har vissa organisatoriska ändringar genomförts. överfördes länsstyrelsernas verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet till Transportstyrelsen. avvecklades , och och inrättades och Trafikanalys. avses Rikstrafikens och verksamheter bli införlivade i . I konsekvens med detta kommer båda dessa myndigheter att avvecklas. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Vissa trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik, främst flygavtal och avtal om färjetrafik till och från innehåller rörliga ersättningsvillkor, främst med avseende på oljepriser. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ge befogenheter att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122022. Från anslaget 1:1 Väghållning finansieras bl.a. statlig väghållning, bidrag inom bl.a. kollektivtrafiken och förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar samt andra insatser (dvs. utöver väghållning och bidrag) som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen. förs ett nytt anslag upp på statsbudgeten, 1:11 Trängselskatt i . Regeringen avser att till detta nya anslag föra över medel avseende den del av anslagsposten Överskott från trängselskatt under anslaget 1:1 Väghållning som trängselskatten i har genererat. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Budgetförslag för väghållning m.m. Efter det att har fattat beslut om anslag är det regeringens uppgift att fördela detta på anslagsposter och anslagsdelposter. I sammanställningen nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av fördelningen av anslaget 1:1 Väghållning. Fördelning av anslaget 1:2 Väghållning Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Bidrag för drift av enskild väg Bidrag i regionala planer Övriga insatser för effektivisering av investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som tas emot via externa bidrag. Investeringarna omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021. Investeringar i nationell plan, inkl. närtidssatsning Investeringar i regional plan inkl. närtidssatsning Bärighetshöjande åtgärder, inkl. närtidssatsning Investeringar med överskott från trängselskatt i Medfinansiering, förskott m.m. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser samt låneram Den verksamhet som bedriver innebär ofta att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal om drift och underhåll av vägnätet. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet föreslås avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång och uppgå till . har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor samt vissa prioriterade vägprojekt för vilka verket planerar att ta ut trängselskatt eller vägavgifter. Regeringen föreslår en låneram om högst . Det anmäls att ökningen jämfört med främst beror på ett ökat lånebehov för de prioriterade projekten samt lån för de projekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Anslaget 1:2 Banhållning används för bl.a. myndighetsutövning, kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, investeringar i statliga järnvägar, drift och underhåll av statliga järnvägar samt trafikledning och andra insatser, utöver banhållning och bidragsgivning, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen. Regeringen föreslår att anvisar anslag i enlighet med sammanställningen nedan. Av propositionen framgår att enligt järnvägslagen (2004:519) får ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. beräknas intäkterna av banavgifterna uppgå till . Inom ramen för sin verksamhet bedriver ett kontinuerligt arbete för att vidareutveckla formerna för uttag av banavgifter. Detta bedöms leda till successivt ökade avgiftsnivåer . De ökade intäkterna utgör ytterligare tillskott till finansieringen av de kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen som leder till bättre framkomlighet och större tillförlitlighet och säkerhet för resenärer, slutkunder och transportköpare. Efter det att har fattat beslut om anslag är det regeringens uppgift att fördela detta på anslagsposter och anslagsdelposter. I sammanställningen nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av fördelningen av anslaget 1:2 Banhållning. Fördelning av anslaget 1:2 Banhållning Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Övriga insatser för effektivisering av investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella planen för transportsystemet 20102021. Investeringarna finansieras med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för ca . I medfinansieringen ingår bl.a. de medel som fått i bidrag från EU (TEN-T-bidrag). Investering i järnväg enligt Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser samt låneram ingår i sin verksamhet långsiktiga avtal som innebär ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal om drift och underhåll. lämnar också bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Det bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. föreslår regeringen en bemyndiganderam om . Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om med anledning av förslagen i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen 2011 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . Av den totala låneramen avser låneram för investeringar för de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala, TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . De olika lånedelarna för de prioriterade projekten ska återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. För byggandet av föreslår regeringen en låneram om för till i enlighet med det beräknade ackumulerade kreditbehovet vid slutet av 2011. De lån som har tagit upp i ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) ska betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. ska avveckla viss verksamhet (personal, arkiv m.m.), förvalta leasingåtaganden och förvalta och hyra ut fordon i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal. Regeringen anser att nuvarande avkastningskrav för den verksamhet som rör förvaltning av järnvägsfordon är motiverad och att räntabilitet på sysselsatt kapital över en konjunkturcykel bör motsvara minst räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. För övriga verksamheter bör det inte heller fortsättningsvis finnas något avkastningskrav, utan dessa ska bära sina egna kostnader. Beträffande avgiftsintäkterna som får disponera från verksamheterna för förvaltning av leasingåtaganden och förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren och bedriva en verksamhet av god kvalitet. Regeringen föreslår att Statens järnvägars verksamhet tills vidare fortsätter enligt den finansieringsmodell och de avkastningskrav som gällt för . förvaltar åtaganden om finansiell leasing till betydande belopp. Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa åtaganden. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets andra åtaganden hade långfristiga skulder på och kortfristiga skulder på . Ekonomiska mål, finansieringsmodell och finansiella befogenheter Regeringen föreslår att bemyndigas att ta på sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasingåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår att bemyndigas att förvalta de leasingåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal om leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasingavtal. Regeringen föreslår att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt myndighetens finanspolicy. får tillhandahålla lok och vagnar i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal samt, efter samråd med Rikstrafiken, även till andra järnvägsföretag. Vissa intervallstyrda revisioner av ellok och motorvagnar kommer att genomföras ; avser att finansiera detta inom ramen för intäkterna från fordonsuthyrningen. genomför tillsammans med Rikstrafiken ett regeringsuppdrag i syfte att identifiera brister i den fordonsflotta som tillhandahålls för uthyrning till järnvägsföretag i den av staten upphandlade trafiken. Analysen visar på behov av investeringar i restaurangvagnar, handikappanpassning av sovvagnar samt installation av utrustning för signalsystemet ERTMS i ellok med därtill kopplade säkerhetsinvesteringar i personvagnar. Bedömningen är att investeringar uppgår till . Investeringarna finansieras fullt ut av egna medel hos . Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Vidare ingår kostnader för sjöräddnings- och farledsverksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte ska belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Vidare får anslaget användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Från anslaget 1:5 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Anslaget får vidare användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. För att samla finansieringen av Transportstyrelsens verksamhet föreslår regeringen att det uppförda anslaget 1:8 ska upphöra och att medel motsvarande det som anvisats detta anslag, dvs. , tillförs anslaget 1:12. ska verksamheter införlivas i enligt ett förslag i propositionen. I konsekvens med detta kommer myndigheten att avvecklas. Sedan sjöfartsstödet infördes har viss inflaggning skett till det . Även om de svenska rederiernas ekonomiska situation generellt försämrats har det statliga stödet haft stor betydelse för de svenska rederiernas konkurrensförmåga. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. Ekonomiska mål, finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav på , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, är motiverat som ett långsiktigt mål.