bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Programmen har i flera fall kommit igång senare än beräknat, vilket förskjuter utgifterna framåt i tiden med stora anslagsbehållningar som följd. Regeringen föreslår nu att denna budgeteringsprincip ersätts med att i stället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget. Förändringarna är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor eller omfattning. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget . 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013 motsvarande EU:s finansiering av detta program. Finansiering sker via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Anslaget används även för EU:s program för stöd till biodling. Programmet finansieras av Europeiska jordbruksfonden. Huvuddelen av de åtgärder som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar . Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslag 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 , högst 1 och högst . I propositionen redovisas att från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling har tilldelats totalt för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Växelkursen i programmet är fastlagd till /euro. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden 20112013. Regeringen avser att fr.o.m. förändra principen för budgetering av fleråriga verksamheter med anslag på statsbudgeten. Detta berör anslag 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Programmen har i flera fall kommit igång senare än beräknat, vilket förskjuter utgifterna framåt i tiden med stora anslagsbehållningar som följd. Regeringen föreslår nu att denna budgeteringsprincip ersätts med att i stället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget. Förändringarna är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor eller omfattning. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget . 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Anslaget används för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologiskt jordbruk samt för klimatinsatser och insatser för effektivare energianvändning inom de areella näringarna. Anslaget får likaså användas för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. I propositionen redovisas att resultaten från verksamheten ligger till grund för bl.a. rådgivning, information och utbildning riktad till jordbrukare, lagstiftning på området samt framtagande och utveckling av insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2011 och 20122014 för en omställningspremie från fossila till icke-fossila bränslen i jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2011, 2012 och 1,5 miljoner konor 2013 för energieffektivisering inom de areella näringarna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion MJ382 (S, MP, V) yrkande 1 yrkas att anslaget förstärks med . Vidare yrkas tillkännagivande om ekologisk och närproducerad matproduktion (yrkande 2). Stödet till ekologiskt jordbruk bör återinföras. Det behövs nya mål för ekologisk matproduktion. Enligt motion MJ248 (M) bör extrastöd till ekologisk produktion slopas. Den ekologiska produktionen bör inte längre särbehandlas utan delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt odlade livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Syftet med visionen det nya matlandet är enligt budgetpropositionen att skapa förbättrade förutsättningar för jobb och tillväxt. Insatser för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för livsmedelsstrategin och inom landsbygds- och fiskeprogrammen. har totalt 125 projekt beviljats medel motsvarande inom ramen för insatserna för innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde. Av dessa medel har använts till projekt med syfte att särskilt främja ekologiska livsmedel. Trenden visar, som regeringen anför, på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Den oberoende utvärderingen som gjordes visar att regeringens satsning på innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde har stor betydelse när det gäller att uppnå målsättningarna inom livsmedelsstrategin såsom att öka kunskapen inom områdena i livsmedelssektorn. Insatser som ingår i livsmedelsstrategin har liksom åtgärder inom landsbygdsprogrammet bidragit till att bygga upp nya kontaktytor och samarbetsmöjligheter, vilka i ett senare skede kan leda till reella investeringar i företag. Detta är effekter som kommer att leva vidare och på lång sikt öka landsbygdens bidrag till tillväxten i . Mot bakgrund av detta har omfattande revideringar gjorts av landsbygdsprogrammets axel 2, vilket inneburit både höjda ersättningsnivåer för befintliga insatser och för fyra nya insatser. De ersättningar som har reviderats omfattar framför allt insatser för förbättrad vattenkvalitet och insatser för bevarande av biologisk mångfald i ängs- och betesmarker samt ersättning för certifierad ekologisk produktion. 1:26 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Från anslaget betalas bidrag ut till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att tillföras anslag 1:28 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:27 Stöd till innehavare av fjällägenheter Anslaget används i huvudsak för bidrag till underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Vidare ska anslaget dessutom täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer m.m. Frågor om nedläggning av fjällägenheter prövas av , medan upplåtelser beslutas av . Som det föreslogs i budgetpropositionen minskas anslaget med för att tillföras anslag 1:28 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:28 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget används till åtgärder för att främja rennäringen i form av underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar som staten har underhållsansvar för statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården utveckling av företagsregistret för rennäringen bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden övriga åtgärder för främjande av rennäringen. En viss del av den verksamhet som finansieras av anslaget är åtgärder i form av projektstöd och medel till speciella satsningar för främjande av rennäringen. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:28 Främjande av rennäringen m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst 2013. Som det föreslogs i budgetpropositionen tillförs anslaget 20112016 för kostnader som uppkommer till följd av den nya renbeteskonventionen. Vidare tillförs anslaget från anslag 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. för bl.a. fortsatt studie av rovdjurens predation på ren. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för att finansiera högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå, forskning och fortlöpande miljöanalys. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden och där varje ansvarsområde omfattar hela kedjan, från råvaruproduktion till färdig produkt på marknaden: djurhållning, djurhälsa och djurskydd skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran landsbygdsutveckling, rekreation och fritid landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bedrivs inom ett femtiotal olika utbildningsprogram. Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Avgiftsintäkterna avser bl.a. forskningsuppdrag och djursjukvård. I enlighet med regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) föreslås anslaget öka för forskning och forskarutbildning dels för strategiska forskningsområden med , dels som en förstärkning av basresursen med . Anslaget föreslås dessutom minska med som en följd av omfördelning mellan lärosätena baserat på kvalitetsindikatorerna externa medel samt vetenskapliga publikationer och citeringar. Anslaget föreslås således öka för forskning och forskarutbildning med . Av medlen till strategiska forskningsområden i samma proposition beräknas anslaget öka med ytterligare för strategiska forskningsområden. Enligt regeringens mening är det angeläget att utveckla biologisk bekämpning av skadeorganismer som ett alternativ till kemisk bekämpning och att främja och sprida information om sådan bekämpning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för att inrätta ett samarbetsforum för forskare och intressenter för utveckling av alternativ till kemiska bekämpningsmedel. bör anvisas för ändamålet. Samarbetsforumet finansieras genom att medel överförs från anslag 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Ett samnordiskt initiativ tas för utveckling av nya växtsorter som lämpar sig för ett förändrat nordiskt klimat. Utvecklingen ska ske i samarbete mellan stat och växtförädlingsnäring. Regeringen föreslår att under 20112014 avsätts för den svenska, statliga delen av samarbetsprojektet. SLU ansvarar nationellt för insatsen och sörjer för att den sker i samklang med övrig växtförädlingsforskning inom . Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2012 och med 2013 och 2014 för inrättandet av en skoglig behörighetsgivande förutbildning. För utbildningen ska bestämmelserna i förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor tillämpas. Anslaget beräknas minska med 2013 som en följd av införandet av studieavgifter för utomeuropeiska studenter. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget . Enligt motion MJ205 (S) behövs ett ökat nordiskt samarbete om växtförädling och bevarande av genetiska resurser. Klimatförändringarna ökar behovet av nya växtsorter som tål andra klimat- och odlingsförhållanden. I motion MJ249 (M) föreslås att agronomutbildningen ska anpassas till Bolognaprocessen och ha en sammanlagd studietid . En agronom har i yrkeslivet samma krav när det gäller avancerade kunskaper och färdigheter som de som utbildas vid de femåriga programmen jägmästare, hortonom och landskapsarkitekt. Det behövs enligt motion MJ356 (MP) yrkande 1 mer forskning och utbildning om djuretik. I motion MJ278 (M) yrkande 10 efterfrågas mer forskning om djurvård och djurhälsa, särskilt hovhälsa. I motion MJ231 (MP) yrkande 2 anförs behovet av mer forskning om kort- och långsiktiga hälsokonsekvenser av energidrycker som innehåller koffein och taurin. Enligt motionärerna har konsumtionen av energidrycker ökat bland barn och vuxna som flera fall indikerar att energidrycker har negativa hälsoeffekter. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av budgetpropositionen framgår att Formas i samverkan med Stiftelsen , vars medel till största delen kommer från återföringen av skatter på handelsgödsel, har utlyst ett forskningsprogram inom växtförädling. Programmet avser icke-kommersiell växtförädling samt växtförädling och tillämpningar av växtbioteknik som kan höja konkurrenskraften i svensk vegetabilieproduktion eller kan möta specifika miljömål för denna. Vidare framgår att arbetet inom för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk fortsätter med att profilera som en global aktör för att möta de stora utmaningarna globalisering och klimatförändringar. En viktig fråga är det nordiska samarbetet inom den gemensamma institutionen (Nordgen), placerad i . När det gäller agronomutbildningen har utskottet från fått besked om att frågan om förlängning inte är aktuell. Regeringen anser att arbetsmarknaden är god för nyutexaminerade agronomer och ser inte skäl till en förlängning av utbildningen. Som regeringen redovisar i budgetpropositionen har forskningen inom djurskydd inklusive teknikprovning och utveckling av alternativ till djurförsök tillförts betydande resurser 2010. har anvisats till Formas, och . Vid har dessutom djurskyddsforskning bedrivits inom ramen för anslag. Det framgår också att regeringen ser stora fördelar med att det har inrättats ett nationellt centrum för djurvälfärd vid SLU i syfte att samla landets kompetens och samordna verksamheten inom djurskyddsområdet. Centrumet ska inta en ledande roll på djurskyddsområdet och bl.a. svara för frågor vad gäller forsknings- och utbildningsverksamhet inom djurskydd. I forskningspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) gjordes särskilda satsningar på djurskydd och alternativa metoder till djurförsök. I propositionen framhöll regeringen att djurskydd är en viktig etisk fråga och att medel till forskning om djurskydd, inklusive forskning om alternativa metoder till djurförsök, uppgår till . Under anslaget för forskning och forskningsinformation till ska användas för forskning om alternativa metoder till djurförsök . Under anslaget för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ska användas för forskning om och utveckling av djurskydd . Av medel ska användas för en fortsatt satsning på djurskyddsforskning (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Av Formas årsredovisning framgår att forskarrådet har beslutat att bevilja 16 projekt inom ramen för de särskilt tilldelade medlen för forskning om och utveckling av djurskydd. Formas konstaterar att inte alla beviljade projekt uppnår de högt ställda kvalitetskraven. En förklaring, enligt Formas, kan vara att tillgången på forskningsmedel har varit förhållandevis god i relation till antal forskare. Totalt för perioden 20092011 har beviljats. I samband med behandlingen av en motion om behovet av utbildningsinsatser och forskning inom ämnet djuretik uppmärksammade utbildningsutskottet att kursplaner omfattar bl.a. djuretik och att skolorna har stor frihet att utforma undervisningen så länge kursplanerna för respektive ämne följs (bet. 2007/08:UbU11). Utskottet noterar att tillhandahåller informationsmaterial om djuretik som är avsett att användas i utbildningen. Vidare har , de universitet som bedriver medicinsk forskning och inrättat webbplatsen , som erbjuder en faktabas om djurförsök i forskningen som kan fungera som underlag för debatt. Primära målgrupper är lärare och gymnasieungdomar. Därutöver noterar utskottet att SLU har inrättat ett universitetslektorat i djuretik vid fakulteten för veterinärmedicin och husdjursvetenskap. Som framgår av budgetpropositionen har SLU inrättat en tvärvetenskaplig plattform med titeln och välfärd för att bättre kunna möta den globala utmaningen smittsamma djursjukdomar. Enligt fördelas ca till försöks- och utvecklingsverksamhet för ekologisk produktion och förbättrad djurhälsa inom ekologisk produktion. Syftet med projekten är att ge tillämpad kunskap inom områdena djurhälsa, djurhållning, trädgård och växtodling i ekologiskt lantbruk. 2010 fördelades pengarna till 23 projekt. Inom delområdet djurhälsa fick ett projekt bidrag. Enligt Formas årsredovisning beviljades till projekt om djur och veterinärmedicin . Enligt inhämtade uppgifter har Formas, utöver den särskilda utlysningen inom djurskydd om , lagt på , ett program om djurhälsa inom ramen för det europeiska forskningssamarbetet ERA-net. Formas stöd till pågående forskningsprojekt om djur och veterinärmedicin uppgår till ca . kommer en summa i storleksordningen betalas ut till projekt inom områdena djur, djurvälfärd och veterinärmedicin. I svar på en interpellation om energidrycker (ip. 2009/10:27) har äldre- och folkhälsoministern anfört i huvudsak följande: Ett flertal utredningar om energidryckernas effekter har genomförts, av EU:s vetenskapliga experter liksom experter i enskilda länder. Dessa har dock inte kunnat belägga att energidrycker skulle vara hälsofarliga. Ministern framhöll att frågan kommer att följas noggrant, bl.a. med avseende på vad forskningen framgent säger om risker förenade med konsumtion av energidrycker. Enligt finns det få livsmedel som har blivit så utredda som energidrycker. Energidrycker, och olika ingredienser i energidrycker, har utretts av vetenskapliga experter i enskilda länder liksom av Efsas (den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens) experter i flera omgångar. Ingen av dessa utvärderingar har påvisat att energidrycker är hälsofarliga vid måttlig konsumtion. Enligt uppgift från kvarstår äldre- och folkhälsoministerns bedömning. 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Anslaget används för stöd till forskning om de areella näringarna samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning som utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Anslaget används också till med näringen samfinansierad forskning som omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Förvaltningsanslaget redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslag 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslag 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under samma utgiftsområde. En samlad resultatredovisning för politikområdet återfinns under politikområdet Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. För att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att under detta anslag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . Regeringen föreslår att anslaget minskas med och med för att tillföras anslag 1:29 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt motion MJ219 (S) behövs en gemensam nordisk forskningsinsats om vilka effekter klimatförändringen har på det nordiska jord- och skogsbruket och vilka anpassningsåtgärder som krävs. Vidare behöver främjas som en kunskaps- och kompetensregion inom jord- och skogsbruksområdet och en gemensam nordisk satsning på stöd till utvecklingsländerna göras. I motionerna MJ262 (C) och MJ348 (S) framhålls behovet av en fortsatt statlig finansiering av hästforskningen. Det statliga anslaget till hästforskningen har finansierats via återförda medel från handelsgödselskatten. I och med att skatten på handelsgödsel har avskaffats finns inte dessa medel tillgängliga. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av budgetpropositionen framgår att regeringen gjorde en kraftfull satsning på forskning inom klimatområdet relaterat till jord- och skogsbrukssektorn i och med regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). är ett av 22 länder som samverkar inom EU i det s.k. Joint Programming Initiative, vilket är ett forskningssamarbete mellan medlemsländerna utanför EU:s sjunde ramforskningsprogram. Samarbetet har resulterat i fyra initiativ, bl.a. ett som rör de areella näringarna, benämnt Agriculture, Change. Det framgår vidare av budgetpropositionen att genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition har en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. ska fortsätta att förmedla kunskap om detta och exportera sitt teknologiska kunnande. Regeringen avser även att upprätthålla framträdande roll när det gäller skogsfrågor på den europeiska arenan liksom i det övriga internationella arbetet. Av Formas årsredovisning framgår att de nordiska statsministrarna har tagit initiativ till en nordisk satsning, det s.k. toppforskningsinitiativet (TFI), där syftet är att främja framstående nordisk forskning bl.a. inom klimat- och energiområdet. Ett nära samarbete med näringslivet kommer att vara viktigt för att säkra att resultaten kommer till användning. Formas deltar i TFI tillsammans med , och Stem. I samråd med finansiärerna fördelar sedan medel till angelägna projekt, där Formas andel uppgår till för perioden 20092013. I den nordiska forskningssamverkan har Formas deltagit inom skogs- och jordbruksområdet genom skogsforskning (SNS), Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning (NKJ), Nordiska arbetsgruppen för fiskforskning (NAF) samt i Nordiska byggforskningssamarbetet (NBS). Deltagandet i NKJ har finansierats av de samverkande länderna, medan har stått för kostnaderna inom såväl SNS, NAF som NBS. Inom ramen för NKJ-samarbetet har beviljats ca för nya projekt. () har initierat forskningsprogrammet på primärnäringarna, som ska pågå med en budget på ca . Programmet finansieras till hälften av NMR och till hälften med nationella medel inom ramen för redan pågående projekt. Formas har deltagit i planeringsarbetet. Utskottet har fått besked från om att forskningsprogrammet på primärnäringarna har ändrat namn till Belysning av konsekvenserna av klimatförändringarna på naturresurser i . Programmet ingår som en del i de nordiska statsministrarnas initiativ Globaliseringsinitiativet. När det gäller hästforskning har utskottet fått besked från om att återföring av handelsgödselsskatter kommer att ske även 2011. Frågan om vilka områden som ska komma i fråga för återföring bereds i . ser det dock som osannolikt att dispositionen av medlen från föregående år kommer att ändras. Beslut om detta fattas i samband med beslut om regleringsbreven . 1:31 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Skogs- och Lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Anslaget används för att finansiera kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek, seminarier m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA) fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom den gröna sektorn.