bet · GY01UbU2 · 2010-12-09 00:00:00 — 2010/11:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2010/11:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Regeringens budgetförslag innebär att de samlade anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd 2011 uppgår till . Den föreslagna anslagsnivån är lägre än motsvarande nivå 2010. I propositionen föreslås ändringar i studiestödslagen (1999:1395) som innebär att totalbeloppet i studiemedlet höjs med per studiemånad vid heltidsstudier fr.o.m. . Vidare föreslås att den högre bidragsnivån inom studiemedlet fr.o.m. ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner. Utskottets ställningstagande gäller under förutsättning att antar regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 Studiestöd. S-, V- och MP-ledamöterna respektive SD-ledamoten har i två särskilda yttranden redovisat sina respektive partiers budgetförslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 15 punkt 1 och avslår motion 2010/11:Ub425 yrkande 2. Anslag m.m. under utgiftsområde 15 Studiestöd bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 15 punkt 2. godkänner att det får tas upp lån i för studielån till ett belopp om 172 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motion 2010/11:Ub425 yrkande 3. anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 15 punkt 4 och avslår motionerna 2010/11:Ub425 yrkandena 1 och 4 samt 2010/11:Ub460. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (S)5, (FP), (MP)6, (KD), (SD)7, (V)8, (M), (S)9, (FP) och (C). Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. I detta ärende behandlas regeringens proposition 2010/11:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Utskottets ställningstagande gäller under förutsättning att antar regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 Studiestöd. Utskottet tar i det följande kortfattat först upp utgiftsområdets omfattning och utgiftsutvecklingen. Därefter behandlas regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområdet. Efter detta behandlas regeringens lagförslag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Regeringens lagförslag finns i bilaga 4. Slutligen behandlas regeringens förslag till anslagsbelopp tillsammans med motioner som rör dessa. En översikt av regeringens förslag till medelsanvisning till anslagen och oppositionens avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. Utskottets förslag till beslut om anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn räntor för studielån tagna i inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk bidrag till vissa studiesociala ändamål hantering av ärenden vid överklaganden av beslut till ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader för viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Regeringens budgetförslag innebär att de samlade anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd 2011 uppgår till . Den föreslagna anslagsnivån är lägre än motsvarande nivå 2010. På grund av de föreslagna satsningarna och de satsningar som har beslutat om bedöms utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor öka med 2011. Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen 2010 bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. Utgifterna bedöms vidare öka med 2011 på grund av att antalet studiemedelstagare bedöms öka. Slutligen bedöms utgifterna öka med 2011 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Unga studerande på gymnasial nivå Antalet studerande som fick studiehjälp uppgick till knappt 491 000, en marginell ökning jämfört . Antalet studerande som fick inackorderingstillägg uppgick till ca 11 700 studerande 2009, varav flickor och pojkar. Jämfört med 2008 har antalet studerande med inackorderingstillägg ökat . Det inkomstprövade extra tillägget ökade då ca 14 300 studerande fick sådant stöd. Det är en ökning jämfört . lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp till en kostnad av . Det är en ökning med ca jämfört med . Antalet studerande som har fått sin studiehjälp indragen på grund av otillåten frånvaro har ökat och uppgick till 13 300 personer. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp. Av dem som fick sin studiehjälp indragen fick sin studiehjälp indragen . Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) lämnades till 501 elever . Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå fick ca 24 200 vuxna personer studiemedel för studier på grundskolenivå. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört har antalet studerande med studiemedel på grundskolenivå ökat med . Inom vuxenutbildning (komvux) hade av de studerande på grundskolenivå studiemedel under /09. uppgick antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå till ca 104 700, vilket motsvarar en ökning jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Denna ökning på gymnasial nivå är den största och bröt de senaste årens nedåtgående trend. Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste ca 70 000 inom vuxenutbildning. fick 177 föräldrar bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, s.k. TUFF-ersättning. Studerande på eftergymnasial nivå studerade knappt 321 000 personer i på eftergymnasial nivå med studiemedel. Av dessa var kvinnor och män. Antalet studerande på eftergymnasial nivå ökade kraftigt med 22 000 personer jämfört med . De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, , studerade vid universitet eller högskola. Andelen studiemedelstagare som var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning uppgick till . Resterande andel studerade inom mindre skolformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Antalet studiemedelstagare på högskolenivå ökade med . Av studiestödstagarna på eftergymnasial nivå hade studielån, varav ca 146 000 kvinnor och 100 000 män. fick drygt 18 500 personer tilläggslån för studier på eftergymnasial nivå. Antalet studerande som 2009 hade merkostnadslån, för t.ex. dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten, uppgick till ca 5 700 personer. Detta innebar en minskning . Genom Talboks- och försorg fick ca 1 900 högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp låna studielitteratur . Den genomsnittliga kostnaden per studerande var ca . Studiehjälp för studerande under , som bedriver gymnasiala studier utomlands, lämnades till ca 950 unga studerande . Antalet utlandsstuderande med studiemedel i eftergymnasial utbildning uppgick till drygt 30 000 studerande under 19982002. Därefter minskade antalet, och noteringen 2008 på 27 600 studerande var den lägsta . Den nedåtgående trenden bröts då ca 29 400 personer fick studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands. Av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade därmed utomlands . Av de studerande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen free-movers, dvs. studerande som på egen hand ordnar sina studier utomlands utan stöd av avtal mellan lärosäten, den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och gruppen som läste en icke-akademisk språkkurs utgjorde . Av de utlandsstuderande på högskolenivå studerade inom , i , i , i och vardera i och . fick ca 80 000 studerande med barn utöver studiemedel även tilläggsbidrag, vilket var en ökning med 4 000 personer jämfört med . Andelen studerande med tilläggsbidrag på grundskole- och gymnasienivå var 53 respektive , medan andelen på eftergymnasial nivå var . Det finns tre olika lånesystem. Med studiemedel avses lån tagna . Studielån är lån som togs . Annuitetslån är det nu tillämpade lånesystemet för lån tagna efter 2001. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till drygt 1,4 miljoner vid utgången av 2009. Ökningen jämfört med var ca 14 000 personer. Återbetalningen av studielån ökade . Jämfört med 2008 betalades det in ca mer till CSN, totalt inklusive räntor och avgifter. Den totala studieskulden ökade . Antalet studerande som tog studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, sjönk . Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2008. Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå var . Motsvarande andel för de som läser på gymnasial nivå var . Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än studerande inom andra utbildningsformer. var andelen utlandsstuderande som hade studielån . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Förslaget innebär att den högre bidragsnivån inom studiemedlet ska kunna lämnas till som har särskilt behov av ett sådant stöd. Vidare föreslås en höjning av studiemedlets totalbelopp. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Den högre bidragsnivån inom studiemedlet ska kunna lämnas till i vissa fall I propositionen föreslår regeringen att den högre bidragsnivån inom studiemedlet fr.o.m. ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. I propositionen gör regeringen vidare bedömningen att arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning tillfälligt bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå fr.o.m. . Studiemedel med den högre bidragsnivån bör lämnas för studier som påbörjas och lämnas till dess att slutbetyg ges på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel och i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. I sina skäl för förslag och bedömning framhåller regeringen bl.a. följande. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den högre bidragsnivån kan lämnas till studerande för studier på grundskole- och gymnasienivå och syftar till att rekrytera vuxna personer med kort tidigare utbildning till studier och därmed stärka deras ställning i arbets- och samhällslivet. Åldersgränsen är satt för att avgränsa målgruppen för den högre bidragsnivån, vuxna studerande, från ungdomsstuderande. Regeringen anser dock i propositionen att det i vissa begränsade fall finns skäl att lämna den högre bidragsnivån även till studerande under och som har ett särskilt behov av ett sådant stöd. Det kan röra sig om arbetslösa ungdomar som står långt ifrån arbetsmarknaden. Arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning har mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. I syfte att öka incitamenten för dessa personer att återgå till studier bedömer regeringen i propositionen att den högre bidragsnivån inom studiemedlet tillfälligt bör göras tillgänglig för arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Regeringen bedömer att ca 2 000 ungdomar kommer att omfattas av satsningen . Ett höjt totalbelopp i studiemedlet I propositionen föreslås också att totalbeloppet i studiemedlet ska höjas för en heltidsstuderande med per studiemånad fr.o.m. . Regeringen anför som skäl för förslaget i huvudsak följande i propositionen. Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Totalbeloppet och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Totalbeloppet i studiemedlen ska enligt förslaget höjas från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Höjningen utgörs av lån. Förslaget innebär att bidragsandelen av totalbeloppet justeras. Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Socialdemokraterna, och begär i motion 2010/11:Ub425 yrkande 2 att regeringens förslag om en höjning av lånedelen i studiemedlet ska avslås. Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag och avstyrker motionen. Den högre bidragsnivån inom studiemedlet ska kunna lämnas till i vissa fall Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning har mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför förslaget om en tillfällig satsning som innebär möjligheter för ungdomar att studera med den högre bidragsnivån (av totalbeloppet) i stället för den generella nivån (av totalbeloppet) i syfte att öka incitamenten för att få dem att återgå till studier. Utskottet ställer sig vidare bakom bedömningen att satsningen ska omfatta arbetslösa ungdomar i åldrarna som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier . Utskottet delar även i övrigt de bedömningar som görs i anslutning till förslaget. Ett höjt totalbelopp i studiemedlet Utskottet ställde sig vid behandlingen av budgetpropositionen bakom dels en höjning av totalbeloppet i studiemedlet för heltidsstuderande med per studiemånad, varav utgjordes av en höjning av bidragsdelen, dels en höjning av fribeloppet med (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Regeringen följer nu upp de tidigare genomförda förbättringarna av de studerandes ekonomi med ytterligare en höjning av totalbeloppet i studiemedlet. Utskottet anser i enlighet med tidigare ställningstaganden att det är viktigt att de studerande får en bättre ekonomisk situation. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att studiemedlets totalbelopp ska höjas. Anslag m.m. under utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, 3 , för under anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt särskild författning (CSNFS 1983:17). Regeringen gör i propositionen bedömningen att en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggt på det tekniska programmet bör inledas . Försöksverksamheten innebär att antalet elever i gymnasieskolan bedöms öka något. Utgifterna för studiehjälp bedöms därmed öka med 2011. Vidare konstaterar regeringen att antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Befolkningsframskrivningar från SCB indikerar att antalet ungdomar i de aktuella åldrarna nådde sin topp och kommer att minska . Förändringarna medför att utgifterna bedöms minska såväl för studiebidraget och inackorderingstillägget som för det extra tillägget. Sammantaget bedöms utgifterna minska med på grund av ändrade volymer. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. anvisar ett ramanslag på 3 för . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, 14 , för under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. och avslår därmed motionsyrkanden om andra anslagsbelopp. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift samt förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört. Regeringens förslag om att den högre bidragsnivån inom studiemedlet fr.o.m. ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd (som har behandlats ovan) innebär att anslaget 1:2 Studiemedel m.m. ska ökas med . Regeringen beräknar och föreslår utöver den nyssnämnda ökningen av anslagsnivån följande förändringar av anslagsnivån . Regeringen har i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) föreslagit en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med 5 000 platser för . Regeringen föreslår att satsningen på yrkesvux fortsätter även med 5 000 platser och föreslår därför att anslaget för studiemedel ökar med . har beslutat om en tydligare prövning av studieresultat fr.o.m. (prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). Regeringen beräknar i propositionen Hösttilläggsbudget att utgifterna för studiemedel med anledning av ovanstående minskar med 2011. har beslutat att studiemedelsberättigande studier på grundskole- och gymnasienivå ska kunna ingå i en etableringsplan och att en nyanländ invandrare då ska ha rätt till etableringsersättning i stället för att behöva söka studiemedel (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Etableringsreformen träder i kraft . Regeringen bedömer att utgifterna för studiemedel till följd av denna reform minskar med 2011. förväntas antalet studenter som antas till polisutbildningen sjunka. Utgifterna för studiemedel föreslås mot den bakgrunden minska med 2011. har i samband med propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, utg.omr. 15, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutat att anvisa medel till en satsning i på 500 nya yrkeshögskoleplatser, 500 nya platser inom yrkesvux och 500 nya högskoleplatser och . innebär satsningen att anslaget för studiemedel bedöms öka med totalt . har i samband med budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) beslutat att anvisa medel för ett antal satsningar som även berör anslaget för studiemedel och 2011. beslut innebär att medel har anvisats för en tillfällig satsning 2010 med 3 000 platser inom (), 10 000 platser inom yrkesvux 2010, varav 5 000 platser berättigar till studiemedel med det högre bidraget, samt 10 000 platser vid universitet och högskolor. Som regeringen bedömde i budgetpropositionen bör samma antal platser tillföras även . Dessa platser berättigar dock inte till studiemedel med det högre bidraget. Som en konsekvens av dessa satsningar bedöms utgifterna minska med . Höjningen av totalbeloppet i studiemedlen fr.o.m. med per studiemånad, varav höjt studiebidrag med , samt höjningen av fribeloppet med ca fr.o.m. bedöms innebära ökade utgifter för studiemedel med 2011 (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Antalet platser utökades inom och yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning genom satsningen på utbildning med anledning av propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Dessa satsningar upphör och innebär att utgifterna bedöms minska med 2011. har med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) beslutat att anvisa medel för yrkesutbildning inom gymnasial vuxenutbildning och inom . Satsningarna ska fortsätta och innebär ökade utgifter för studiemedel med 2011 i förhållande till budgeten . beslutade att anvisa medel för speciallärarutbildning och för kompletterande utbildningar för personer med utländska examina. Även dessa satsningar ska fortsätta och bedöms leda till att utgifterna ökar med 2011. Jämfört med de antaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med . Enligt beslut som fattats av regeringen höjs prisbasbeloppet 2011. Antalet studiemedelstagare bedöms öka, och därmed bedöms utgiftsnivån öka med 2011. fick i regleringsbrevet i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. motsvarar det utökade antalet platser 60 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2011 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Jämfört med 2010 bedöms utgifterna bli högre 2011 till följd av ändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. anvisar ett ramanslag på 14 för . Socialdemokraterna, och begär i motion 2010/11:Ub425 yrkande 1 i denna del att anvisar mer till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. än vad regeringen anslagit. I det högre anslagsbeloppet ingår en höjning av bidragsdelen i studiemedlet med per studiemånad vid heltidsstudier. Vidare omfattar anslagshöjningen ett förslag om ett höjt tilläggsbidrag för studerande med barn. Utöver detta avsätts medel på anslaget för att finansiera kostnaderna för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som föreslås inom utgiftsområde 16. I samma motion yrkande 4 begärs att regeringen ska återkomma med lagförslag med ändringar i studiestödslagen (1999:1395) i enlighet med den höjning av bidragsdelen som föreslås. föreslår i motion 2010/11:Ub460 att anvisar mer till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. än vad regeringen anslagit. Det högre anslagsbeloppet omfattar en höjning av det tilläggsbidrag som kan ges till studerande med barn. Vidare innebär ett förslag inom utgiftsområde 16 om ett ökat antal komvuxplatser en ökning av anslaget för studiemedel.