bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — Det innebär att motion A226 (S) tillstyrks. Ersättningsnivåer och avgifter i arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A225 av (S), 2010/11:A240 av (S), 2010/11:A277 av (S) yrkande 1, 2010/11:A283 av och (båda S) yrkande 1, 2010/11:A284 av och (båda S), 2010/11:A285 av och (båda S) yrkande 1, 2010/11:A381 av m.fl. (S) och 2010/11:A393 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2010/11:A396 av och (båda KD). Regeringen har genomfört ett otal förändringar inom a-kassan. Bland annat har ersättningsnivån, finansieringen, medlemsvillkoret, arbetsvillkoret och regler för ränta och återkrav ändrats. Resultatet är att en halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. Var tredje löntagare står utan ett inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Endast var fjärde ung arbetslös har rätt till ersättning, och bara lite mer än var tionde heltidsarbetande får procent av sin tidigare inkomst i ersättning. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet, stödja strukturomvandling, stimulera efterfrågan när arbetslösheten stiger och motverka lönenedpressning. Den ska vara tydlig, frivillig och solidariskt finansierad. Vi vill förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Avgiften ska reduceras kraftigt och vara lika för alla. Alltför få anställda har en rimlig inkomsttrygghet vid arbetslöshet. Vi vill höja ersättningsnivån och taket så att alla som tjänar upp till ca får ut av sin lön i a-kassa. är vårt mål att ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. I ett första steg höjer vi taket till per dag 2011 och därefter till per dag 2012. Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. Vi vill prioritera att sänka kostnaderna för medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Med vår politik kommer kostnaden för medlemskap i en a-kassa att sänkas för alla genom en skattereduktion. Det som har sagts om ersättningsnivåer och kostnaden för medlemskap i försäkringen bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det som sagts ovan tillstyrks motionerna A225 (S), A240 (S), A277 yrkande 1 (S), A283 yrkande 1 (S), A284 (S), A285 yrkande 1 (S), A381 (S) och A393 yrkande 4 (S). Motion A396 (KD) avstyrks. Översyn av arbetsmarknadspolitiken m.m., punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 1 och 2010/11:A296 av (S) samt 2010/11:A313 av Per Lodenius och (båda C), 2010/11:A318 av (KD) och 2010/11:A327 av (S). En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är att klara matchningen, vilket bl.a. betyder att arbetslöshet ska motverkas och omställning underlättas. Arbetsmarknadspolitiken bygger på aktiva och resultatinriktade åtgärder, men i kristider utsätts arbetsmarknadspolitiken för särskilt stora prövningar och påfrestningar. Efter regeringsskiftet har en rad oprövade insatser, som t.ex. jobb- och utvecklingsgarantin, coacher och nystartsjobb, kommit att bli helt dominerande inom arbetsmarknadspolitiken. Den s.k. garantin garanterar i verkligheten inte mycket och den kan i princip innefatta vad som helst. Effekten på arbetslösheten av olika reduceringar av arbetsgivaravgiften som regeringen introducerat är oklar. Vi anser att det finns brister i styrning, hantering och uppföljning av jobb- och utvecklingsgarantin och att garantin inte är anpassad till stora deltagarvolymer. Det bekräftas också av den granskningsrapport (RiR 2009:22) som publicerat och som ligger till grund för den redogörelse från (2009/10:RRS17) om jobb- och utvecklingsgarantin som behandlats i betänkandet. I granskningen framhölls även att det fanns brister i upphandlingen av kompletterande aktörer. har dessutom i en utvärdering visat att det på kort sikt finns negativa effekter av kompletterande aktörer i termer av lägre övergångsfrekvens till sysselsättning för deltagare. Mot bl.a. denna bakgrund är det av största vikt att nu få till stånd en effektiv utvärdering av de arbetsmarknadspolitiska insatserna och programmen. Det är viktigt att arbetslösa får del av arbetsmarknadspolitiska program och insatser på lika villkor. Det finns undersökningar som visar att kvinnor inte får samma möjligheter som män. Vi måste därför utveckla förutsättningarna för ett jämlikt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. En översyn och utvärdering av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna framstår som nödvändig, bl.a. ur en könsaspekt, och en analys av effekterna måste göras. Vi föreslår att ger regeringen till känna det som ovan sagts om behovet av en effektiv översyn av de arbetsmarknadspolitiska insatserna och programmen. Det innebär att motionerna A222 yrkande 1 (S) och A296 (S) tillstyrks. Stöd till start av näringsverksamhet m.m., punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A383 av (SD) och 2010/11:A207 av (M), 2010/11:A244 av (M), 2010/11:A328 av och (båda S) och 2010/11:A395 av (KD). har många företag men få företagare och ligger i sammanhanget i lägsta division. Detta förhållande bidrar till att flexibiliteten på arbetsmarknaden hämmas, då många orter inte sällan är beroende av ett eller ett fåtal företag. Dessutom innebär det låga företagandet att för få nya, stora och sysselsättningsskapande företag växer fram. Denna trend måste brytas. Samhället måste stimulera och uppmuntra företagsamhet och arbete. Stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta-eget-bidraget, kan vara avgörande för att få en ny verksamhet att fungera under den, i ekonomiskt hänseende, kritiska startperioden. Det nuvarande bidraget ges . Mot bakgrund av det som sagts ovan finns det skäl att överväga en utökning av tidsperioden . Detta bör ges regeringen till känna, vilket innebär att motion A383 (SD) tillstyrks. Arbetsmarknadsutbildningar m.m., punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ub396 av m.fl. (S) yrkande 3, 2010/11:A213 av m.fl. (S), 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 5, 2010/11:A276 av (S) yrkande 3, 2010/11:A314 av och (båda S) och 2010/11:A322 av m.fl. (S). På en arbetsmarknad i snabb omställning tvingas allt fler uppleva perioder av arbetslöshet. Tiden mellan två jobb måste vara av lärande och utveckling. En aktiv och kvalitativ arbetsmarknadspolitik måste kunna erbjuda en mångfald av utbildningsmöjligheter så att den som förlorat jobbet så snabbt som möjligt ska kunna komma tillbaka till arbetslivet och få sådana jobb som växer fram efter lågkonjunkturen. Vi anser att är i behov av ett nytt kunskapslyft. Den som blir arbetslös och behöver en insats i form av omställning måste ges utökade möjligheter att skaffa sig den kompetens som arbetsmarknaden kräver. Arbetsmarknadsinsatser ska alltid innebära en utveckling som leder till arbete. Yrkesutbildningens roll i arbetsmarknadsutbildningen behöver stärkas. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen måste byggas ut kraftigt så att fler får möjlighet att delta i denna verksamhet. Vi anser också att regeringen på ett mer kraftfullt sätt borde engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot arbetslösheten. Folkbildningens aktörer når långt och brett ut i det svenska samhället. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som sagts ovan om den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och om folkhögskolor och studieförbund. Det innebär att motionerna Ub396 yrkande 3 (S), A213 (S), A222 yrkande 5 (S), A276 yrkande 3 (S), A314 (S) och A322 (S) tillstyrks. Jobb- och utvecklingsgarantin, punkt 17 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A233 av (S) och 2010/11:A423 av m.fl. (MP). I jobb- och utvecklingsgarantins fas tre ska en arbetssökande erbjudas sysselsättning hos en anordnare. Arbetsuppgifterna får anordnas av privata eller offentliga arbetsgivare, sociala företag eller ideella organisationer. Genom sysselsättningen ska den arbetssökande få en möjlighet att skaffa sig erfarenheter, meriter och färska referenser. Sysselsättning i fas tre kan bestå av arbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda eller som ordinarie personal inte hinner med och som höjer kvaliteten i verksamheten. Det är än så länge för tidigt att dra några säkra slutsatser av garantins tredje fas och om den fungerar som regeringen och riksdagsmajoriteten tänkt sig. Alltför många indikationer har dock redan kommit om olika missförhållanden. Många deltagare berättar att de hamnat hos oseriösa anordnare där det alldeles uppenbart handlat om att utnyttja gratis arbetskraft för reguljära arbetsuppgifter. Det finns också många som vittnar om att den statliga ersättningen på per person och dag för att täcka handledarkostnader i alltför låg grad används till handledning. Vi anser att det behövs omedelbara åtgärder för att säkerställa att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas är sådan att åtgärden fungerar som det var tänkt. Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att ger regeringen till känna det som anförts ovan om tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Det innebär att motionerna A233 (S) och A423 (MP) tillstyrks. Instegsjobb, punkt 18 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A375 av och (båda SD). Instegsjobben innebär att en arbetsgivare som anställer en nyanländ invandrare kan få av sin totala lönekostnad reducerad med skattemedel. Instegsjobben kan betraktas som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar. Det gäller för både svenskar som är födda i och svenskar som har kommit till senare i livet. All politik handlar om prioriteringar. Instegsjobben prioriterar nyanlända invandrare före andra grupper som har svårt att etablera sig på en alltmer kunskapsinriktad arbetsmarknad. Genom instegsjobben diskrimineras bl.a. ungdomar, långtidsarbetslösa, funktionshindrade och äldre som av olika anledningar har svårt att få ett arbete. Just de grupper som har svårast att komma i egen försörjning, inte minst människor som tidigare invandrat och som på grund av av misslyckad invandrings- och integrationspolitik befinner sig i ett näst intill permanent utanförskap, missgynnas av instegsjobben. En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Det är bestämda uppfattning att ingen icke-svensk medborgare boende i ska ha mer långtgående rättigheter än en svensk medborgare. Dessutom har det visat sig att instegsjobben inte fått den effekt som regeringen eftersträvat. Av det fåtal som efter avslutat program har en sysselsättning har många övergått i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta ger skäl att misstänka att instegsjobben mest handlar om att förbättra regeringens statistik i fråga om invandrares etablering på arbetsmarknaden. Skattemedel bör inte användas för sådana tveksamma syften. Jag föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om instegsjobb. Det innebär att motion A375 (SD) tillstyrks. Paus i arbetslivet, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A424 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. de gröna anser att många lönearbetar mer än de önskar medan andra inte får tillträde till arbetsmarknaden. Det är också många som har svårt att få ihop det s.k. livspusslet och känner en otrolig stress över att inte hinna med. Partiet anser att arbetstiden ska vara flexibel under livscykeln. är livssituationen sådan att man kan och vill arbeta mindre än normalarbetstiden medan man under andra perioder kan och vill arbeta mer. de gröna anser att det behöver finnas en möjlighet till paus i arbetslivet, t.ex. genom ett friår. Friår är ett klokt sätt att fördela tillgång på arbete och avsaknad av arbete mellan grupper av människor som har de största behoven av att arbeta mindre respektive arbeta mer. Det kan för den friårsledige förändra eller förbättra en karriär, det kan ge välbehövlig vila eller omorientering i tillvaron eller andra möjligheter, t.ex. att starta ett företag. Den som får ett friårsvikariat får en konkret och icke-konstruerad möjlighet att få in en fot på arbetsmarknaden. I har man valt att permanent ha en motsvarighet till friåret. Där har man gått från att ha varit kritisk till reformen till att nu se dess fördelar. Det gäller såväl fackföreningarna som arbetsgivarorganisationerna och allmänheten. Den debatt som fortfarande förs i där friåret anses utmana arbetslinjen har lämnat bakom sig. Jag hoppas att kan sansa debatten och sträva efter en bättre helhetssyn på människor och arbete. Den gröna människosynen i vårt parti är positiv. Vi ser människan som en aktiv och skapande varelse som vill och kan ta ansvar. Att ha ett system som gör det möjligt att i vissa lägen tillfälligt kunna lämna arbetsmarknaden, utan att man får barn, studerar eller prövar annat jobb, är en stor frihet som gynnar både individerna och samhället genom ökad kreativitet och idéer. Möjligheten finns naturligtvis redan för den som har en arbetsgivare som är generös med att ge tjänstledighet och som själv har kunnat lägga undan pengar. Det är dock få förunnat att ha den situationen. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning som tar fram ett förslag om en permanent modell för ett friårssystem, liknande den som finns i . Jag föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om en paus i arbetslivet. Det innebär att motion A424 yrkandena 1 och 2 (MP) tillstyrks. , punkt 22 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:N386 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2010/11:A242 av (M). Den kooperativa idén har sprungit ur ett gemensamt behov av att lösa och tillgodose ekonomiska problem. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och aktivt deltagande från medlemmarna som tillsammans äger företaget. Både inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets medlemmar, och alla medlemmar har lika rösträtt. finns kooperativa företag inom alla branscher. Omkring två tredjedelar av de drygt 200 sociala företagen i drivs i kooperativ form. kan dock vara organiserade på olika sätt, som kooperativ, stiftelse, samfällighet, ideell förening eller aktiebolag. De har det gemensamt att de skapar både privat och samhälleligt mervärde. Medlemsnytta och samhällsnytta är viktigare än vinstmaximering inom den sociala ekonomins företag. Ett socialt företag finns för att möta ett behov både hos dem som arbetar och hos dem som köper tjänsten eller produkten. är en plattform där individen kan växa och kanske gå vidare i livet till studier eller annat arbete. Att ha makt över sin egen arbetssituation och att arbeta till av sin arbetsförmåga mår alla bra av. Antalet sociala företag som drivs av människor som ställts utanför den reguljära arbetsmarknaden blir allt större. Dessa företag möter behoven av arbete, framför allt hos personer som har en historia med psykisk ohälsa, missbruk och kriminalitet. Även handikappförbunden arbetar aktivt med dessa företag som ett sätt att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få ett jobb. För många har det sociala företaget blivit en nytändning. Det sociala företagandet skulle kunna bli ett komplement till andra arbetsmarknadspolitiska insatser och spela en större roll inom arbetsmarknadspolitiken. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om sociala företag. Det innebär att motion N386 yrkande 1 (S) tillstyrks. Stöd till socialt företagande, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:N421 av m.fl. (MP) yrkandena . de gröna anser att det är viktigare än någonsin att politiken tar sig an uppdraget att underlätta utvecklingen av den sociala ekonomin. Vi ser denna som en allt viktigare del av den totala samhällsekonomin. Det blir helt enkelt alltmer uppenbart att ekonomin och verksamheterna inom privat och offentlig sektor inte klarar det som är nödvändigt i ett solidariskt samhälle. Allt fler hamnar vid sidan om, vilket innebär att klyftorna och motsättningarna ökar. Socialt företagande är ett alternativ för att bl.a. integrera de mest utsatta grupperna i samhället och arbetslivet. Företagen är också viktiga aktörer för en fortsatt levande lands- och glesbygd där basserviceutbudet annars skulle försvinna. De skapar nya arbetstillfällen och ökar arbetskraftsutbudet. Deras affärsverksamhet är ett sätt att uppnå de sociala målen, och eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Det finns en rad stöd som är avsedda för dem som står långt från arbetsmarknaden. Problemet är att de är svåra att använda när det gäller socialt företagande. Många sådana företag vänder sig i första hand till kommunerna när de behöver stöd, i stället för att orientera sig mot den statliga arbetsmarknadspolitiken. de gröna anser att det också inom ramen för arbetsmarknadspolitiken måste läggas större fokus på att vidga arbetsmarknaden genom att fler sociala företag skapas och utvecklas. Det behövs inte alltid mer pengar, men många program behöver omstruktureras. Exempelvis behöver stödet för särskild näringshjälp utvecklas och förenklas så att det kan användas i praktiken. Ett annat förslag är att utvecklingsanställning och trygghetsanställning tydliggörs som ett stöd till i huvudsak sociala företag. Jag hänvisar till , Inte bara (SOU 2003:56) och , ArbetsKraft (SOU 2003:95). Jag anser att modellen med förhöjt anordnarbidrag till sociala företag med per dag enligt förslaget i utredningen socialbidrag till arbete (SOU 2007:2) bör utredas. Det skulle bara innebära en marginell kostnad men ha stor betydelse för t.ex. ett professionellt handledarstöd. Förslaget har också stöd i . Det behöver göras tydligare att stödet förberedande insatser är en lämplig åtgärd för att förbereda starten av ett socialt företag liksom att stödet arbetsbiträde kan vara ett stöd till sociala företag att anställa handledare och verksamhetsledare. Därutöver föreslår de gröna att Arbetsförmedlingen i högre grad ska upphandla tjänster av den sociala ekonomins organisationer i enlighet med förslaget i betänkandet Från socialbidrag till arbete (SOU 2007:2). Det som har anförts bör ges regeringen till känna. Det innebär att motion N421 yrkandena (MP) tillstyrks. Arbetslivspolitikens allmänna inriktning, punkt 24 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A217 av och (båda S), 2010/11:A249 av (S), 2010/11:A278 av m.fl. (S), 2010/11:A280 av och (båda S), 2010/11:A286 av i (S), 2010/11:A300 av (S), 2010/11:A350 av (S), 2010/11:A369 av m.fl. (S) och 2010/11:A417 av m.fl. (S) yrkandena 13. Regeringens minskning av resurserna till och nedläggningen av har haft förödande konsekvenser för människors arbetsmiljö och riskerar arbetstagarnas liv och hälsa. Tyvärr försämras arbetsmiljön på våra arbetsplatser, särskilt för arbetare och lägre tjänstemän. Stressen och arbete på udda och obekväma tider ökar. Flera vetenskapliga folkhälsoundersökningar slår fast att stress på arbetsplatser förorsakar mer ohälsa än övriga sociala livsmönster. Det viktigaste som forskningen visar är att hälsa och ohälsa framför allt styrs av arbetsplatsens organisering och ledning. Den faktiska pensionsåldern bland LO-medlemmar är betydligt lägre än , vilket ofta hänger ihop med en ohälsosam arbetsmiljö, där den enskildes möjligheter att påverka arbetsplatsens organisation och arbetstider är starkt begränsade. Ett annat hot mot goda arbetsförhållanden är den svarta arbetsmarknaden, där särskilt utländska arbetare utnyttjas skamlöst med orimligt långa arbetspass och dumpade löner. Usla arbetsmiljöer som går stick i stäv med de gällande arbetsmiljöreglerna är här snarare regel än undantag. Vi kan konstatera att regeringen inte har varit aktiv i dessa frågor. Regeringen har tvärtom minskat resurserna till kontroll av verksamheter. Vi behöver vända denna utveckling och skapa livsvänliga och hållbara jobb som inte leder till utslagning. En grundbult för detta är den svenska modellen med kollektivavtal som klargör spelreglerna på arbetsmarknaden och skyddar den anställde. Det krävs en bättre politik för att vi ska kunna närma oss målet om att ingen ska skadas, bli sjuk eller avlida till följd av jobbet. Vi måste prioritera arbetsmiljöfrågorna, arbeta förebyggande och motverka den ökande ohälsan i den takt arbetsmarknaden blir allt mer komplex. Arbetsgivarens arbetsmiljöansvar måste vara tydligt när man anställer minderåriga och lärlingar och erbjuder traineeprogram, instegsjobb m.m. En nationell handlingsplan för den goda hälsosamma arbetsplatsens organisering och ledarskap bör tas fram. Det behövs också fler inspektioner, ökade insatser för utbildning och ny forskning för att komma till rätta med problemen. Sådana insatser bör samlas i en ny strategi för en nollvision på arbetsmiljöområdet. Regeringens besparingspolitik när det gäller arbetsmiljöfrågor har fått befogad kritik från fackföreningarna, som har mindre pengar till att utbilda skyddsombud. Flera fackförbund redovisar att man har haft svårt att rekrytera skyddsombud till arbetsplatserna. De skyddsombud som finns törs inte agera på grund av rädsla för arbetsgivaren eller för att förlora jobbet. Detta innebär att många arbetsplatser saknar skyddsombud, vilket medför att de arbetsgivare som inte följer arbetsmiljöreglerna kan verka utan att bli upptäckta. De regionala skyddsombuden är dessutom hindrade från att komma in på arbetsplatser utan fackliga medlemmar. Om de regionala skyddsombuden fick tillträde till alla arbetsplatser där det saknas kollektivavtal, och därmed också skyddsombud, skulle de kunna slå larm om missförhållanden. Vi behöver fler, inte färre, skyddsombud på våra arbetsplatser. Det är nödvändigt med välutbildade arbetsgivare och skyddsombud för att kunna bekämpa den arbetsrelaterade ohälsan. lades ned är beklagligt. var ett av främsta forskningsinstitut på arbetsmiljöområdet med en bred samlad kunskap om de faror som finns i arbetslivet. har blivit det enda landet i västvärlden utan ett . Nedläggningen skedde utan att konsekvenserna analyserades. Stora och betydande kunskaper och en samlad bild av forskningen har förlorats. Regeringen har inte tagit några initiativ till att säkerställa kunskap och bevara befintliga resurser. Med nedläggningen försvann en viktig arena för forskning, utbildning och kunskapsspridning. Överföringen av forskningsresultat avstannade. vågar färre unga lovande forskare satsa på arbetslivsforskningen. Vi anser att det behövs en bättre samlad bild av forskningen på området. Därför bör forskningen samlas inom en institution eller kopplas till en samlad myndighet. Det som har anförts om arbetslivspolitiken bör ges regeringen till känna.