bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — Utskottet ansåg att det även fortsättningsvis finns anledning att noga överväga hur regeringens resultatredovisning ska vara utformad för att tillgodose behov av resultatinformation. Utskottet delade därtill finansutskottets uppfattning att förändringar i riktning mot en ökad verksamhetsanpassning och flexibilitet i resultatstyrningen inte får innebära att kvaliteten eller precisionen i redovisningen till försämras. avvaktade dock med synpunkter på resultatredovisningens utformning inom utgiftsområde 1 mot bakgrund av att något resultat från den diskussion mellan , riksdagsförvaltningen och utskottsorganisation som omnämndes budgetproposition inte redovisades budgetproposition. Nya förutsättningar för resultatstyrningen I den nu aktuella budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.5.2) anges bl.a. att den årliga styrningen av myndigheterna numera är inriktad mot verksamhetens resultat utifrån det instruktionsenliga uppdraget. Därtill anges i propositionen att () har haft i uppdrag att följa upp regeringens resultatstyrning av myndigheterna. Regeringen anser dels att detta är ett område där utvecklingsarbetet bör fortsätta, dels att det är viktigt att metodarbetet prioriteras och uppmärksammas av ledningen på myndigheterna, så att resultatredovisningarna fortsätter att utvecklas. Vidare pågår enligt propositionen ytterligare arbete inom med att utveckla styrningen av statliga myndigheter och verksamheter. Propositionen innehåller ingen diskussion om hur regeringens resultatredovisning gentemot bör utformas framöver. Utskottet konstaterar att något resultat från den diskussion mellan , riksdagsförvaltningen och utskottsorganisation som omnämndes budgetproposition inte ännu har redovisats. Utskottet anser alltjämt att förändringar i riktning mot en ökad verksamhetsanpassning och flexibilitet i resultatstyrningen inte får innebära att kvaliteten eller precisionen i redovisningen till försämras. Ett sätt att anpassa regeringens resultatredovisning skulle enligt utskottet kunna vara att i större utsträckning koppla redovisningen till anslagsnivå. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avstyrker en motion om möjligheter att pröva inkomstgarantin för statsråd. (S) begär i motion 2010/11:K331 att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att pröva inkomstgarantin för statsråd. I motionen anges att man med nuvarande regelverk har möjlighet att genom att bilda eget bolag undanhålla inkomster som inte påverkar inkomstgarantin, t.ex. genom att undvika att ta ut lön eller vinst från bolaget. Motionären anser att det borde finnas en möjlighet för att granska den typen av agerande och vidta åtgärder mot det. I motionen anförs att en motsvarande möjlighet finns för arvodesnämnd gentemot riksdagsledamöter som uppbär inkomstgaranti. Inkomstgaranti för f.d. statsråd För statsråd finns regler om inkomstgaranti i förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning (chefsförordningen) samt i förordningen (AgVFS 2003:1 B 1) om inkomstgaranti och tjänstepension för statsråd. I den senare förordningen anges att den förra förordningen ska tillämpas med de tillägg och undantag som anges i den senare förordningen. Enligt 5 § i den senare förordningen har ett statsråd inte rätt att uppbära statlig egenpensionsförmån eller inkomstgaranti för tid då statsrådsarvode eller avgångsersättning på grund av uppdrag som statsråd betalas ut. I övrigt finns inga tillägg eller undantag vad gäller frågan om minskning av inkomstgarantin, och för statsråd gäller således vad som i den delen är föreskrivet i chefsförordningen. Chefsförordningen innehåller vidare bestämmelser om beräkning och minskning av inkomstgarantin (612 §§). Bland annat gäller enligt 10 § att inkomstgarantin ska minskas med inkomst av anställning eller något annat förvärvsarbete. Med inkomst av anställning och annat förvärvsarbete avses bl.a. inkomst som är pensionsgrundande, sådan inkomst av anställning utomlands som inte beskattas i och andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag. Inkomstgarantin betalas ut av . Enligt 1 § lagen (1993:1427) med instruktion för ska nämnden enligt 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. bl.a. besluta om avgångsersättning till statsråd. Med avgångsersättning åsyftas den ersättning som betalas till ett statsråd som avgår vid regeringsombildning utan att få någon ny anställning eller utan att kunna falla tillbaka på någon anställning eller jämförlig verksamhet (jfr prop. 1981/82:174, bet. 1981/82:AU27, rskr. 1981/82:443). Avgångsersättning betalas ut så länge som det förutvarande statsrådet inte uppbär någon inkomst av förvärvsarbete, dock längst . Av det föregående framgår att enligt nuvarande ordning inte fattar beslut om rätt till inkomstgaranti. Inkomstgaranti för f.d. riksdagsledamöter beslutade om en skärpning av reglerna i vissa avseenden, bl.a. infördes en jämkningsregel i 13 kap. 16 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter som innebär att får besluta att rätt till inkomstgaranti inte föreligger eller att utbetalningen av inkomstgarantin ska minskas eller helt upphöra, bl.a. om en garantitagare förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete. I förarbetena anförde riksdagsstyrelsen att jämkningsregeln ska ta sikte på den situation när en garantitagare förvärvsarbetar åt annan utan att uppbära skälig ersättning för detta arbete, t.ex. vid arbete i eget bolag eller ett bolag som ägs av en närstående (framst. 2005/06:RS4 s. 69). Senast utskottet behandlade en motion om inkomstgarantisystemet för f.d. statsråd var (bet. 2009/10:KU1 s. 73 f.). Utskottet noterade att regleringen av f.d. statsråds och riksdagsledamöters inkomstgaranti tidigare i huvudsak varit överensstämmande, men gäller att inkomstgarantin för f.d. riksdagsledamöter kan minskas eller helt upphöra om en garantitagare i väsentlig omfattning förvärvsarbetar åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete. Utskottet ansåg alltjämt (jfr bet. 2008/09:KU15 s. 36 f.) att det enligt den ansvarsfördelning som råder mellan och regeringen ankommer på regeringen att själv avgöra om de föreskrifter som styr f.d. statsråds inkomstgarantier bör ändras så att de t.ex. motsvarar de regler som gäller för riksdagsledamöter. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionen. Utskottet noterar att regleringen av f.d. statsråds och riksdagsledamöters inkomstgaranti skiljer sig åt såtillvida att inkomstgarantin för f.d. riksdagsledamöter kan minskas eller helt upphöra om en garantitagare i väsentlig omfattning förvärvsarbetar åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete. Utskottet konstaterar att en sådan jämkningsregel saknas för f.d. statsråds inkomstgaranti. Utskottet, som inte ser några skäl till denna skillnad i regleringen av f.d. statsråds och riksdagsledamöters inkomstgarantier som tidigare i huvudsak varit överensstämmande, anser att en översyn av f.d. statsråds inkomstgaranti är önskvärd. Mot bakgrund av att de föreskrifter som styr f.d. statsråds inkomstgarantier enligt nuvarande ordning beslutas av regeringen anser utskottet emellertid alltjämt att regeringen bör ha till uppgift att själv ta initiativ till de ändringar som krävs för att föreskrifterna ska motsvara de som gäller för f.d. riksdagsledamöter. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:K331 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslag m.m. 2011 inom utgiftsområde 1, punkt 1 (M, FP, C, KD) av Per (M), (M), (M), (FP), (C), (M), Skånberg (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Anslag m.m. 2011 inom utgiftsområde 1 Finansiering av stöd till politiska partier Ändringar i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Anslagskredit för ledamöter och partier m.m. Anslagsfinansiering av Justitieombudsmännens anläggningstillgångar Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen inom utgiftsområdet i enlighet med specifikationen under rubriken i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 1 punkterna 3 och 11 samt avslår motionerna 2010/11:K390 yrkande 1 och 2010/11:K403. Vi delar inte utskottets förslag om en minskning av anslag med . Vi anser att en sådan sänkning riskerar att försämra förmåga att utgöra ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket. Dessutom finns det enligt vår mening vissa brister i motiveringen till sänkningen av anslaget. Till skillnad från ordförandeskapet 2001 har den anslagsökning som skedde års EU-ordförandeskap inte permanentats. Av propositionens redovisning framgår att av de som tilldelats i extra medel har redovisats som särkostnader för ordförandeskapet. Vi kan konstatera att anslag redan har sänkts väsentligt från till det förslag som regeringen lämnar i budgetpropositionen på , dvs. en minskning på sammanlagt . Att i det läget minska anslaget med ytterligare , dvs. sammanlagt , skulle innebära att anslag minskas med utöver ordförandeskapets kostnader. Därmed yrkar vi att ska avslå utskottets förslag om en minskning av anslag och i stället anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med propositionens förslag till fördelning av anslagsmedel , vilket återges i specifikationen med rubriken 1 (M, FP, C, KD) i bilaga 4. Anslag m.m. 2011 inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Anslag m.m. 2011 inom utgiftsområde 1 Finansiering av stöd till politiska partier Ändringar i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Anslagskredit för ledamöter och partier m.m. Anslagsfinansiering av Justitieombudsmännens anläggningstillgångar Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen inom utgiftsområdet i enlighet med specifikationen under rubriken i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 1 punkt 11 och motion 2010/11:K403 och bifaller delvis proposition 2010/11:1 utgiftsområde 1 punkt 3 och motion 2010/11:K390 yrkande 1. Jag delar inte utskottets bedömning om anslagsnivåerna för anslagen 5:1 Länsstyrelserna m.m. och 6:6 Stöd till politiska partier. Jag anser att bl.a. länsstyrelserna bör få ett ökat bidrag för att öka djurskyddskontrollerna. Vidare bör anslaget till stöd för politiska partier sänkas . Därtill delar jag inte heller utskottets bedömning om nivån på neddragningen av anslaget 4:1 m.m. Jag anser att resurser kan minskas med ytterligare utöver utskottets förslag. Därmed yrkar jag att anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med förslaget till fördelning av anslagsmedel som återges i specifikationen med rubriken 2 (SD) i bilaga 4. Insyn i Kungliga Hovstaten m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:K366 och avslår motionerna 2010/11:K364 och 2010/11:K397. Mot bakgrund av att de medel som Hovstaten får för sin verksamhet utgörs av skattemedel anser jag att bör ha samma insyn i Hovstaten som den har i annan verksamhet som finansieras av skattemedel. Jag delar alltså motionärens syn att den utförligare insyn i Hovstaten som infördes sedan regeringen och 2005 enats om att komplettera överenskommelsen när det gäller insyn i Hovstaten är bra men inte på långt när tillräcklig för en fullgod redovisning. Därmed föreslår jag att bifaller motion 2010/11:K366 och därigenom tillkännager för regeringen som sin mening att insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel ska utökas ytterligare. Effektivisering av resurser, punkt 3 (M, FP, C, KD) av Per (M), (M), (M), (FP), (C), (M), Skånberg (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår motion 2010/11:K390 yrkande 2. Vi anser inte att ett tillkännagivande av till regeringen om en effektivisering av resurser är befogat. Därmed föreslår vi att avslår motion 2010/11:K390 yrkande 2. organisation m.m., punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 88 och avslår motionerna 2010/11:K228, 2010/11:K229, 2010/11:K313 och 2010/11:U296 yrkande 2. Vi har länge erbjudit en utsträckt hand till regeringen genom att föreslå en bred, partiöverskridande översyn av representation utomlands. Genom detta ville vi skapa en långsiktig strategi och stabila spelregler. Det är beklagligt att regeringen valt att bortse från denna möjlighet. Utrikesrepresentationen är en vital fråga för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Vi menar att regeringen saknar en genomtänkt strategi och att den enmansutredning som tillsatt inte motsvarar de krav som Socialdemokraterna ställt på en bred översyn av internationella närvaro i form av ambassader och konsulat i världen. Vi menar vidare att en lösning över partigränserna i fråga om utrikesförvaltning kan lägga grunden till en brett förankrad och långsiktigt hållbar strategi. Man bör studera de möjligheter som ryms inom ett ökat nordiskt samarbete och hur man kan använda sig av regionala ambassader. Översynen måste vidare analysera vad får för konsekvenser för vår nationella utrikesförvaltning. Dessutom bör perspektivet vidgas och andra aktörers roll vägas in, såsom samarbete med näringslivet och samspelet med biståndssektorn. Det anförda innebär att vi anser att bör bifalla motion 2010/11:U306 (S) yrkande 88. organisation m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:K228, 2010/11:K229, 2010/11:K313 och 2010/11:U306 yrkande 88. Jag vill framhålla att det krävs kunskap för att kunna analysera maktordningen mellan män och kvinnor och de olika uttryck den tar sig i olika delar av världen. Att arbeta fram verktyg för att bryta denna ordning kräver ännu mer kunskap. På de svenska ambassaderna skrivs årliga rapporter om situationen i fråga om mänskliga rättigheter, och man tar fram underlag för samarbetsstrategier inom utvecklingssamarbetet. I dessa är det viktigt att det finns med en tydlig analys utifrån ett könsmaktsperspektiv. För att detta ska vara möjligt behöver kompetensen höjas, och alla ambassader och biståndskontor behöver ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. Det anförda innebär att jag anser att bör bifalla motion 2010/11:U296 (V) yrkande 2. Offentlig redovisning av bidrag till politiska partier, punkt 6 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med förslag till lagstiftning om offentlig redovisning av juridiska och fysiska personers bidrag till partier, inklusive partiernas regionsorganisationer, i enlighet med det som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:K272, 2010/11:K291 yrkandena 16, 2010/11:K302 och 2010/11:K382. Vi noterar dels att frågor om insyn i partiers offentliga redovisning av bidrag har hanterats inom ramen för frivilliga överenskommelser mellan riksdagspartier, dels att fem riksdagspartier frivilligt offentliggör personer som ger mer än . Vidare kan vi konstatera att är ett av ett fåtal länder i som saknar lagstiftning på området. Vi bedömer att lagstiftning är både säkrare och mer ändamålsenligt än partiers frivilliga självreglering. Mot bakgrund av det nämnda samt de rekommendationer som organ för utvärdering av arbetet mot korruption, GRECO, lämnade 2009 till föreslår vi att tillkännager för regeringen att den bör återkomma till med förslag till lagstiftning om offentlig redovisning av juridiska och fysiska personers bidrag till partier, inklusive partiernas regionsorganisationer. Vidare anser vi att regeringens förslag ska omfatta partiers skyldighet att offentliggöra fysiska personer som ger mer än till ett parti och bör även innehålla krav på att enskilda ledamöter i och kandidater till , och kommunfullmäktige offentligt redovisar ekonomiska bidrag från juridiska personer samt att enskilda ledamöter i och kandidater till , , och kommunfullmäktige offentliggör fysiska personer som ger dem mer än . Därmed föreslår vi att bifaller motionerna 2010/11:K272 (S), 2010/11:K302 (S), 2010/11:K291 yrkandena 16 (MP) samt 2010/11:K382 (S). Parlamentarisk översyn av presstödet, punkt 7 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening att den aviserade översynen av presstödet ska göras av en parlamentariskt sammansatt grupp som består av företrädare för alla partier. Därmed bifaller motion 2010/11:K346. I likhet med utskottet välkomnar vi regeringens initiativ om en översyn av presstödet. Dessutom anser vi att en så central fråga bör dels bli grundligt belyst, dels vara en fråga där parlamentarisk samsyn eftersträvas. Därför föreslår vi att tillkännager för regeringen att den aviserade översynen av presstödet ska göras av en parlamentariskt sammansatt grupp som består av företrädare för alla partier. Därmed föreslår vi att bifaller motion 2010/11:K346 (S). Anslag m.m. 2011 inom utgiftsområde 1, punkt 1 (V) (V) anför: representation i utlandet är i grunden en fråga som beslutas av regeringen, inte av . Det finns dock en möjlighet för att inom budgetprocessen (exempelvis genom anslagsvillkor) tydliggöra hur medlen för utlandsrepresentationen inom ramen för utgiftsområde 1 och anslaget 4:1 m.m. ska användas. Jag vill därför i detta sammanhang utnyttja möjligheten att deklarera partiets ståndpunkt i fråga om den omläggning av ambassader och konsulat som regeringen genomfört men också i fråga om på vilket sätt regeringen valt att med bistånd finansiera ett flertal ambassader. Jag är inte principiell motståndare till att utlandsrepresentationer öppnas eller stängs. Det är naturligt att det sker en kontinuerlig översyn av var det bedöms vara mest prioriterat att vara närvarande. Jag och mina partikamrater har därför inte motsatt oss flera av de förändringar som genomförts. Däremot är jag kritisk till att inte utrikesutskottet i tillräckligt hög utsträckning involverats i arbetet med att se över den framtida utrikesförvaltningen. Jag beklagar att regeringen valde att tillsätta en utredare utan att inkludera i detta arbete. Regeringens omläggning av utrikesförvaltning har inte skett i ett politiskt vakuum, den är starkt kopplad till en omläggning av svensk utrikespolitik bort från en självständig svensk utrikespolitik till allt tydligare band till , det som brukar kallas den transatlantiska länken. Detta är en utveckling som jag starkt motsätter mig, och därför är jag också starkt kritisk till flera av de förändringar som genomförts. Jag är kritisk till att regeringen under förra mandatperioden bl.a. valde att stänga ambassaderna i () och (). Dessa två ambassader var tydliga symboler för självständiga röst i världen, som vill värna. har kunnat spela en positiv roll i och . Jag anser att vi även i fortsättningen skulle ha kunnat spela en positiv roll i dessa länder, inte minst i frågor om jämställdhet. När regeringen säger sig vilja prioritera är det svårt att förstå logiken bakom de genomförda avvecklingarna av ambassaderna i , , och , som kommer att innebära en försvagad svensk närvaro i , ett område som varit centralt i svensk bistånds- och utrikespolitik. Dessa nedläggningar kompenseras inte av att en rad biståndskontor uppgraderats till ambassader på kontinenten. har motsatt sig att åter bemannat och öppnat ambassaden i () och uppgraderat sektionskontoret för bistånd till en ambassad i (). har även motsatt sig att delegation vid Nato i uppgraderats, eftersom vi sett detta som ytterligare ett steg bort från den alliansfrihet vi vill slå vakt om. har också kritiserat det sätt som regeringen valt att finansiera ett stort antal ambassader. Regeringen har valt att schablonmässigt finansiera ett flertal ambassader med bistånd. Jag tycker att det är rimligt att även bistånd kan användas för att finansiera ambassader om det finns en tydlig koppling till utvecklingsarbete på den enskilda ambassaden. Jag har dock mycket svårt att se på vilket sätt man kan motivera att bistånd schablonmässigt i delar ska finansiera ambassader i t.ex. , , eller . Regeringen har till utrikesutskottet uppgett att man nu inte planerar några ytterligare öppningar eller stängningar av svenska ambassader eller konsulat. Jag hoppas och förutsätter att och utrikesutskottet informeras om något sådant ändå skulle bli aktuellt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 1: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.12.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.12.6). anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: (se prop. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 20112014 (avsnitt 5.4.2). bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamheten intill ett belopp av , (avsnitt 5.4.2). bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av , (avsnitt 5.4.2). beslutar att för ramanslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 5.4.1). beslutar att för ramanslaget 2:2 förvaltningsanslag ska finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 5.4.2). beslutar att ombudsmän, justitieombudsmännen () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet, (avsnitt 5.4.3). anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som är avsedda för eller dess myndigheter enligt följande uppställning: (se prop. Redogörelse /10:RS2 årsredovisning för . Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K228 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omlokaliseringen av i från till västra . 2010/11:K229 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör öppna en ambassad i . 2010/11:K272 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig redovisning av bidrag till politiska partier. 2010/11:K291 av m.fl. (MP): begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om offentlig redovisning av juridiska personers bidrag till partier. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om partiers skyldighet att offentliggöra fysiska personer som ger mer än till ett parti. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om att statsstödsberättigat partis regionorganisation ska omfattas av lagstiftning om offentlig redovisning av juridiska personers bidrag till partierna.