bet · GY01NU3 · 2010-12-08 00:00:00 — Som anförs i motionen bör målet för elcertifikatssystemet sättas till ny el från förnybara energikällor 2020. Det långsiktiga målet för elcertifikatssystemet bör vara förnybar el till 2030. Även ambitionen när det gäller andelen förnybar energi i bör höjas, och målet till 2020 bör fastställas till av den totala energianvändningen. Vidare finns det, som påpekas i motionen, behov av att utveckla kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik. Vi vill även pröva ett fastprissystem för leveranser av förnybar el. bör genom ett uttalande tydliggöra behovet av ytterligare åtgärder för att öka den förnybara elproduktionen i landet. Genom ett sådant uttalande tillgodoses även motion 2010/11:N369 (V) när det gäller mål för förnybar energi. I flera av de här aktuella motionerna, såsom 2010/11:N352 (S), 2010/11:N221 (MP) och 2010/11:N369 (V), argumenteras för olika åtgärder för att främja användningen av solenergi. Vi delar motionärernas uppfattning att mer behöver göras för att ta till vara solenergins potential. I överensstämmelse med vad som anförs i sistnämnda motion anser vi att bör uppmana regeringen att ge i uppdrag att föreslå ett planeringsmål för solenergi och ge förslag på åtgärder för att nå detta mål. Vidare anser vi, i likhet med vad som anförs i motionerna 2010/11:N437 (MP) och 2010/11:N369 (V), att det nuvarande målet om effektivare energianvändning till 2020 är för lågt satt. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Detta mål är enligt vår uppfattning långt ifrån framåtsträvande då det i stort överensstämmer med prognos för naturlig effektivisering till 2020. Regeringen saknar således ambitionen att genom nya åtgärder främja ytterligare energieffektivisering än den som naturligt kommer att ske utifrån dagens beslutade styrmedel. Vi anser att ambitionsnivån måste höjas. Enligt vår försiktiga bedömning är det fullt möjligt att effektivisera energianvändningen i . bör genom ett uttalande uppmana regeringen att återkomma med förslag som innebär att ambitionsnivån för energieffektiviseringen höjs i linje med vad vi här anför. Vi ställer oss också bakom kravet i motion 2010/11:N369 (V) om att programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri ska utvidgas till att omfatta fler företag. Riksdagsuttalandet bör även omfatta denna del. Kärnkraft är en icke förnybar energikälla som innebär risker för hälsa och miljö under hela kedjan från uranbrytning till slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. Vi anser därför att kärnkraften successivt ska fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara energikällor och energieffektivisering. Därtill finns det skäl att befara att byggandet av nya svenska reaktorer verkar hämmande på energieffektiviseringen och utbyggnaden av förnybara energikällor både i och i våra grannländer. Investeringar i ny kärnkraft tränger sannolikt undan investeringar i energieffektivisering, vindkraft, bioenergi, solenergi och annan ny teknik. Mot denna bakgrund motsatte sig de partier vi företräder det beslut fattade som möjliggör för byggandet av nya kärnkraftsreaktorer i . Det är vår bestämda uppfattning att detta beslut måste upphävas. Vi ställer oss därför bakom kraven i motion 2010/11:N422 (MP) om dels att den upphävda lagen om kärnkraftsavveckling ska återinföras i svensk lagstiftning, dels att förbudet mot att uppföra nya reaktorer bör kvarstå i lagen om kärnteknisk verksamhet och sålunda inte upphävas samt dels att beslutet om nya regler om tillåtlighet (17 kap. 6a §) ska upphävas och inte börja gälla fr.o.m. . bör uppmana regeringen att återkomma med förslag till med denna innebörd. Det ovan sagda innebär följaktligen att vi inte delar åsikterna i motionerna 2010/11:N277 (M) och 2010/11:N299 (M) rörande kärnkraften. Vi delar dock uppfattningen som förs fram i motion 2010/11:N389 (M) om att samägandet inom kärnkraftsindustrin bör begränsas, även om vi inte anser att nyssnämnda motion bör föranleda någon åtgärd från sida. I några av de här aktuella motionerna 2010/11:N270 (S) och 2010/11:N301 (S) efterfrågas en ansvarsfull, stabil och långsiktig energipolitik för att tillgodose den svenska elintensiva basindustrins behov. Vi vill med anledning av dessa motioner framhålla att en utgångspunkt för vår gemensamma uppfattning om energipolitiken är att ska ha ett överskott av el till fördel för både klimatet och industrins konkurrenskraft. Som vi ovan beskrivit vill vi skapa detta överskott genom omfattande insatser för dels en utbyggnad av den förnybara elproduktionen, dels energieffektiviseringar. Vi ställer oss även bakom kravet i motion 2010/11:N395 (S) om att genom ett uttalande ska uppmana regeringen att ta initiativ till och aktivt verka för ett utökat energi- och klimatsamarbete i . I detta inbegrips att utarbeta en samstämd energistrategi för regionen för att främja försörjningstryggheten, öka användningen av förnybar energi och stärka överföringsförbindelserna mellan olika länder. Vidare bör handlingsplaner utarbetas för spridning av kraftvärmeteknik, renovering av byggnader och innovationer på boendeområdet. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2010/11:N369 (V), 2010/11:N381 (S, V, MP), 2010/11:N395 (S), 2010/11:N422 (MP) och 2010/11:N437 (MP) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Energipolitikens mål om hälsa, miljö och klimat, punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N261 yrkandena 1 och 2. Vi anser, i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2010/11:N261 (MP), att det finns anledning att tydliggöra energipolitikens mål när det gäller de globala konsekvenserna av svensk energipolitik och de energipolitiska beslut som fattas. Enligt de riktlinjer som fastställt ska energipolitiken skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Denna formulering godkändes av 2002 (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17), men kan härledas tillbaka till de riktlinjer som antog (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). Hur energipolitik påverkar klimataspekten har fått relativt stor uppmärksamhet, inte minst genom de klimatmål som fastställts. Däremot har den svenska energipolitikens effekter på hälsa och miljö inte rönt lika stort intresse i den politiska diskussionen, inte minst när det gäller vilka effekter den förda politiken har utanför gränser. Detta faktum tydliggörs även i den budgetproposition som förelagts , där regeringen i resultatredovisningen i avsnittet om miljö, hälsa och klimat begränsar sig till att redogöra för utsläpp av koldioxid, svaveldioxid och kvävedioxid. Enligt vår uppfattning är detta en alldeles för snäv tolkning. Det krävs därför ett förtydligande om att den svenska energipolitiken ska ge låg negativ inverkan på miljö och hälsa även i andra länder. Ett sådant förtydligande skulle även ligga i linje med det övergripande målet för miljöpolitiken om att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det är, menar vi, rimligt att anta ett livscykelperspektiv vid bedömningen av olika energikällors möjligheter och begränsningar. Flera energislag som exempelvis kärnkraft och olja har stora delar av sin livscykel utanför gränser. Exempelvis utgör uranbrytning den del i kärnkraftens livscykel som påverkar miljön allra mest. Även vissa nyare energislag, såsom solenergi från solceller, orsakar stor miljöpåverkan i samband med brytning av olika metaller såsom gallium, rutenium, tellur och indium. Att inte bedöma dessa energislags påverkan på hälsa och miljö i andra länder ger en skev bild av verkligheten som otvetydigt leder till fördelar för de energislag vars livscykel till stor del äger rum utanför gränser. Mot denna bakgrund anser vi, i likhet med vad som anförs i ovan nämnda motion, att det finns skäl för att uppmana regeringen att förtydliga målet om låg negativ påverkan på miljö och hälsa så att det uttryckligen framgår att målet gäller även påverkan i andra länder. Vidare bör en utredning tillsättas med uppgift att analysera hur svensk energipolitik påverkar hälsa och miljö i andra länder. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motion. Vita certifikat, punkt 3 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:N369 yrkande 11 och 2010/11:N437 yrkande 2. Vi vill, i likhet med vad som anförs i motionerna 2010/11:N437 (MP) och 2010/11:N369 (V), främja en effektivare energianvändning genom att införa ett system med s.k. vita certifikat. Ett sådant system syftar till att genomföra energieffektiviseringsåtgärder. Systemet innebär att den som genomför sådana åtgärder blir berättigad till vita certifikat i förhållande till åtgärdernas effekt i termer av besparingar. Efterfrågan på vita certifikat skapas genom att kvotpliktiga aktörer blir skyldiga att inneha en viss mängd certifikat som motsvarar det beting de ålagts. Med ett sådant system kommer marknaden att efterfråga de billigaste effektiviseringsåtgärderna, vilket ger möjlighet att styra resurserna till de mest kostnadseffektiva besparingsåtgärderna. Som framgått av det föregående har i en rapport gjort gällande att ett nationellt system med vita certifikat har begränsade möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till de klimat- och energipolitiska målen . Vi ställer oss frågande till denna slutsats. Nationella system med vita certifikat eller liknande system finns i , , och och har visat sig vara framgångsrika. Vi anser därför att vita certifikat bör prövas även i . bör genom ett uttalande begära att regeringen återkommer med förslag om hur ett system med vita certifikat kan införas i för att främja olika energieffektiviseringsåtgärder. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Vita certifikat, punkt 3 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Det har i två motioner, 2010/11:N437 (MP) och 2010/11:N369 (V), argumenterats för att ett nationellt system med s.k. vita certifikat ska införas i för att främja olika energieffektiviseringsåtgärder. Vi vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Vi vill, i likhet med vad som anförs i motionerna, främja en effektivare energianvändning. Vita certifikat syftar till att genomföra energieffektiviseringsåtgärder och innebär i korthet att den som genomför sådana åtgärder blir berättigad till vita certifikat i förhållande till åtgärdernas effekt i termer av besparingar. Efterfrågan på vita certifikat skapas genom att kvotpliktiga aktörer blir skyldiga att inneha en viss mängd certifikat som motsvarar det beting de ålagts. Vita certifikat eller liknande system har prövats i , , och och har visat sig framgångsrika. Som framgått av det föregående har i en rapport gjort gällande att ett nationellt system med vita certifikat har begränsade möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till de klimat- och energipolitiska målen . Mot denna bakgrund anser vi att frågan om ett införande av vita certifikat i bör granskas närmare innan begär att regeringen inför ett sådant system. Vi anser således inte att ska uppmana regeringen att införa vita certifikat. Med hänvisning till det anföra avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Energipolitikens allmänna inriktning, punkt 1 (SD) (SD) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets uppfattning när det gäller med vilken inriktning energipolitiken bör bedrivas. Genom detta särskilda yttrande vill jag dock tydliggöra min mening att det finns anledning att göra ytterligare satsningar på energiforskning. har av denna anledning förordat ytterligare resurser till anslaget för energiforskning. Jag återkommer till denna fråga i samband med utskottets beredning av anslagen för utgiftsområde 21 Energi. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 6 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion och i ett förslag till gemensam regeringsplattform presenterat sin politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller de rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för den politik vi förordar är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och med så många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar för ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen, för trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. kan förväntas fatta beslut om att ramarna som återfinns i budgetpropositionen inte får överskridas. Frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas återstår dock. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 21 Energi. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområde 21. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att utgiftsområde 21 Energi borde ha tillförts ytterligare på det sätt som framgår av motion 2010/11:N381 (S, MP, V). Vårt förslag bygger på uppfattningen att en snabb utbyggnad av den förnybara energin och en kraftfull satsning på energieffektivisering är de främsta verktygen för att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i . Vi vill således tillföra mer resurser än regeringen för att stimulera utvecklingen av förnybar energi. Enligt vår mening behöver det bl.a. utvecklas kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik. Vidare bör ett kompletterande fastprissystem för leveranser av förnybar el prövas. Innan mer långsiktiga program finns på plats måste de investeringsstöd som finns kvarstå för att inte ska tappa kompetens och fart i utvecklingsarbetet. Mot denna bakgrund har vi föreslagit såväl en utökning som en förlängning för olika stödformer till solvärme, solel och annan förnybar energiteknik. Vår principiella uppfattning när det gäller med vilken inriktning energipolitiken ska bedrivas framgår av den gemensamma reservation vi gjort i detta betänkande om energipolitikens allmänna inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 6 (SD) (SD) anför: har i motion 2010/11:Fi231 presenteras sitt budgetförslag och sina riktlinjer för den ekonomiska politiken. Som framgår av nyssnämnda motion vilar politik på principen om grundläggande social rättvisa i kombination med traditionellt värdekonservativa idéer, där folkhemstanken bidrar med inspiration. Den politik som läggs fram i motionen, vilken även jag förordar, syftar till att motverka det tärande utanförskapet, den höga arbetslösheten och den försämrade välfärden i dagens samhälle. För att möjliggöra detta krävs en ny politik, frigjord från den traditionella svenska blockpolitiken, som återupprättar den svenska välfärden som skatterna sänks. Detta kan åstadkommas genom att medel omfördelas från den kostnadskrävande invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar i det svenska samhället. Med en sådan politik kan levnadsvillkoren för de äldre förbättras, sjukvården förstärkas och skolan utvecklas. Enligt min uppfattning är arbete grunden för välfärd och trygghet. Den politik jag förespråkar tar därför sikte på full sysselsättning och vill motverka såväl den borgerliga regeringens lönedumpningspolitik som vänsterkartellens bidragslinje. Den jobbskapade politik jag står bakom innebär framför allt satsningar på småföretagande, ökad matchning på arbetsmarknaden samt forskning och utveckling. Även en mer ansvarsfull invandringspolitik är viktig för att klara sysselsättningen. Genom att begränsa invandringen kraftigt kan det förödande arbetskraftsöverskottet hindras från att bli ännu större. förväntas i det första steget av budgetprocessen emellertid ställa sig bakom regeringens budgetförslag . har, genom sitt yttrande till finansutskottet om ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (yttr. 2010/11:NU1y), anslutit sig till den ram för utgiftsområde 21 som regeringen har föreslagit, och kommer att fastställa de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena. Det väntas bl.a. innebära att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi för inte får överstiga ramen om ca under fortsatta behandling. Då på detta sätt ger budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskat, avstår jag från att delta i utskottets beslut under punkt 6 om anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi. I stället väljer jag här att i ett särskilt yttrande redogöra för huvuddragen i prioriteringar inom detta utgiftsområde. Energi- och klimatpolitiken måste, anser jag, präglas av hänsyn och ansvarstagande både mot nuvarande och kommande generationer. Visionen om ett hållbart samhälle går inte att nå så länge är beroende av att bränna fossila bränslen. Det svenska oljeberoendet måste därför möjligt brytas. Detta kan ske genom lokala satsningar på utbyggd produktion av inhemska biobränslen, stimulanser för att få fordonsindustrin att ställa om produktionen mot miljösmarta fordon samt genom att säkra en fossiloberoende energiförsörjning. måste energipriserna hållas låga för att ska kunna stå sig i konkurrensen gentemot omvärlden och för att hushållen ska kunna hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. satsningar för att möta energi- och klimatutmaningarna återspeglas i det förslag som vi lagt fram inom utgiftsområde 21 Energi. Som framgår av motion 2010/11:N407 (SD) har vi, som ett led i ambitionen att ta ur oljeberoendet och utveckla den inhemska energiindustrin, föreslagit ökade resurser till anslaget Energiforskning (anslag 1:5) med mer än vad regeringen föreslagit. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 21: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.3). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.4). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 (avsnitt 3.1.5). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.10). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Elberedskap besluta om beställnigar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.11). fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 3.1.11). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.12). godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20112013 (avsnitt 3.2). bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2). anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning i avsnitt 1 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:MJ240 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en pålitlig tillförsel av klimatneutral energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbyggnaden av fossilfri elproduktion bör fortsätta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut överföringskapaciteten till våra grannländer i syfte att möjliggöra export av koldioxidfri el. 2010/11:N221 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till om att utreda hur ett mål för solenergi i kan nås. 2010/11:N261 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målet för energipolitiken om låg negativ inverkan på hälsa och miljö förtydligas till att omfatta även inverkan i andra länder.