bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Det är också oerhört positivt att ett nationellt centrum för djurvälfärd inrättats vid SLU. Förhoppningsvis kan EU:s center, om så beslutas, komma att förläggas till . Att blåtungan, som ett exempel, anses utrotad är ett bevis på en skicklig smittskyddshantering av . Vi får en alltmer likvärdig och fungerande djurskyddskontroll som överförts till länsstyrelserna. Ytterligare resurser har tillförts. Vi vet att det var svårt i början. Men då tillfördes extra resurser. Dessutom kommer Statskontoret nu att göra en utvärdering av kvalitet och effektivitet i djurskyddskontrollen. Länsstyrelserna fick utöver de 118 miljonerna 25 miljoner extra. Man fick miljoner extra. Och tillskjuts medel på 5 miljoner. Allt detta görs för att möta det berg av ärenden som man hade att hantera i början av perioden. djurskyddsråd är ett viktigt råd i djurskyddsfrågor som ska driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning. SLU har till syvende och sist inrättat ett universitetslektorat i djuretik. Detta är svar på många av de frågor som oppositionen har ställt. Och vi visar att vi har kunnat hantera detta, och vi jobbar vidare med de viktiga djurskyddsfrågorna. Ett hållbart brukande är en hörnsten. Den ekologiska produktionen har berörts här . Den har varit och den är en viktig spjutspets. Konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Regeringen har avsatt 11 miljoner till utvecklingsverksamhet för ekologisk produktion där forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning är viktigt. Sedan har vi vårt landsbygdsutvecklingsprogram. Där finns 500 miljoner . Där är det möjligt även för ekologiska producenter att ansöka om bidrag. Det är en stor summa pengar. Det konventionella brukandet sker på ett allt hållbarare sätt. Vi har hört om Greppa näringen, och jag brukar ofta lyfta fram Odling i balans. Sedan är det konsumenternas efterfrågan som har medverkat till att påverka den utvecklingen i en positiv riktning. Det är viktigt att lägga stor vikt vid att man ytterligare stärker det konventionella jordbruket ekologiskt, ekonomiskt och socialt för ett hållbart brukande. Det konventionella jordbruket utgör merparten av odlingen, och varje steg som man kan ta i en hållbarhetsriktning får en avsevärd effekt. Regeringens satsning på en övergång till icke-fossila bränslen i jord- och skogsbruket är också oerhört välkommen liksom det samarbetsforum som utvecklas för forskare och intressenter för utveckling av alternativ till kemiska bekämpningsmedel. Satsningen på Matlandet har varit och är en succé. Ett anslag finns på ytterligare . Jag är osäker så ministern får rätta mig om jag har fel om de 80 miljonerna, men det beloppet är utöver de som anslås 2011.Det här arbetet är framåtsyftande och mycket positivt. Livsmedelsstrategin och landsbygdsprogrammet ligger till grund.Det som har gjorts och som är viktigt och som vi också satsar på framöver är de livsmedelsprojekt som tillsammans har fått . Totalt är det 230 livsmedelsprojekt. Eldrimner satsar vi också mycket på. Fortsatt, fram , får man ett anslag på sammanlagt . Regeringen har också satt i gång ett arbete för att förbättra förutsättningarna för småskaliga livsmedelsföretag. Bland annat sänks avgifterna för småskalig slakt. Rådgivning får , och småskalig slakt får per år.En förstärkning av matkvaliteten på våra skolor och äldreboenden är också ett prioriterat område som stämmer väl överens med Matlandet . Ett arbete pågår även för att vi på ett mycket bättre sätt ska kunna använda oss av lagen om offentlig upphandling och så att man mer kan använda sig av konsumenternas efterfrågan. Möjligheterna finns, men det behövs mer utbildning.Fru talman! 31 anslag tas upp i betänkandet med en omslutning på . Det är inte möjligt att belysa alla områden, men det skulle vara fel att inte lyfta fram skogens betydelse för vårt land.Skogen är gröna guld. Rent nationalekonomiskt svarar skogen för ett nettoexportvärde på , och skogen ger arbetstillfällen för 100 000 personer och inkomster för 350 000 skogsägare. Skogen har stor betydelse för oss människor - för rekreation - samt för vår flora och fauna. En stor del av den biologiska mångfalden ryms i våra skogar varför ett fortsatt arbete är angeläget för hållbart brukande och skydd av värdefulla skogar.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden.Eftersom den här debatten för min del är den sista önskar jag er en riktigt god jul och ett gott nytt år. Det börjar bli kväll, men det är vi ju grann vana vid. För att lite grann ta vid där slutade kan jag säga att vi i nu i mycket ägnar oss åt det vi just nu debatterar här.Det vi bokstavligt ska leva av borde vara det som vi ägnar stor uppmärksamhet och som vi i debatter och diskussioner ger ett stort utrymme. Jag upplever att det varit si och så med det. har det känts som att det här är ett område som bara finns, ett område som ingen behöver bry sig om och som ska leva sitt eget liv - helst skulle vi väl klara oss utan de här människorna. Men, fru talman, utan de duktiga livsmedelsproducenter och förädlare av jordbruksprodukter som jag har mött och som jag tror att vi alla möter när vi reser runt i landet skulle vi inte kunna glädjas åt julbordets läckerheter, fikarummens bakverk eller morgondagens nyttiga fil som kan behövas dagen efter julbordet.De här människorna som satsar sitt liv och sin energi är oerhört viktiga kuggar för att vi ska ha ett land som lever - ett levande land i flera bemärkelser. Det är dessa människor som gör att vår svenska landsbygd är den viktiga del i att hela ska leva som vi så väl behöver. En liten parentes: Min bästa upplevelse den här terminen var när vi i i fick celebrera dem som fick utmärkelser som bästa företagare och för bästa utvecklingsprojekt inom landsbygdssatsningarna. Jag vill nu här i kammaren lyfta fram det projekt som jag som smålänning är stolt över, nämligen ett integrationsprojekt med en bra verksamhet där man är duktig inom slakt och som finns på landsbygden. En Stockholmsföretagare har sagt: Jag vill etablera mig på landet, för där finns kompetensen och kunskapen för att göra det här. Jag ska göra det här till ett sådant företag att vi också kan exportera det som produceras där.Fru talman! Detta är spännande, och det är det som är den viktiga delen i den här produktionsaspekten när det gäller jordbruk.Intressant är att jag har fått stryka ett par rader i mitt manus. Jag kan faktiskt glädjas åt att det nu börjar vara så att vi alla talar utifrån ett helhetsperspektiv. Det gläder mig, för så var det inte när jag första gången stod i denna talarstol. Men jag tror, fru talman, att en dimension fattas från det som från min sida sett är vänstersidan här i kammaren, nämligen att är en del på en global marknad där vi måste ha villkor som gör oss konkurrenskraftiga i den produktion som är så väsentlig.Några grundbultar behöver vi slå fast. Jordbruk och skogsbruk är viktiga kuggar för ett hållbart samhälle. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt instrument för detta, och en god etisk djurhållning är centralt. Det är oerhört viktigt att vi driver på det arbetet internationellt.Sverige har en viktig roll inom EU när det gäller att driva på utvecklingen för en fungerande världsmarknad. Det gläder mig att vi nu har en minister som fått en titel som visar att det inte bara är detta med jordbruk utan hela landsbygden, helheten, som ska drivas utifrån perspektiv i och i världen. Det är viktigt att vi också är banerförare för att använda resurserna på ett sådant sätt att utvecklingsländerna kan utveckla sitt eget jordbruk. Detta är oerhört väsentligt för att vi ska kunna klara det som handlar om att den största utmaningen näst efter klimatet, som vi debatterade, är hur vi ska försörja världen.För mig som kristdemokrat är det viktigt att se att vi förvaltar resurserna så att vi till kommande generationer kan lämna dem vidare i ett bättre skick än vi fick dem. Den utmaningen, fru talman, har alliansregeringen tagit sig an. Det är en stor utmaning. Liksom en del talare i föregående debatt hoppas också jag att vi tillsammans, i alla politiska partier, kan göra det.Fru talman! Inom parentes sagt fattas det ett parti här i kammaren nu när vi diskuterar en av de viktigaste punkterna vi har - ett parti som dessutom säger sig tala mycket för dem som bor på landsbygden. Jag tycker att det är beklämmande att inte deltar i den här debatten; därmed var det sagt.Fru talman! Utgångspunkten för arbetet har berört, och jag kan väl formulera om det lite grann. Företag ska kunna bedrivas konkurrenskraftigt och resurseffektivt. Det ska gå att bedriva företagande i hela landet, och företagandet ska präglas av god etik och moral. Det i sin tur betyder att det ställs krav på att vi i riksdag förenklar regelverk, på att vi ser de här företagarna och också företagandet som en kugge i det viktiga maskineri som vi har att arbeta med eller snarare som en förutsättning för det arbete vi har att göra samt på att vi arbetar med att öka kunskapen om företagandets möjligheter och stimulerar unga som vill och vågar satsa inom de gröna näringarna. Det är väl det som gjorde att kvällen i finns i mitt minne. Där fanns de här människorna i hundratal.En viktig punkt är att vi också ska skapa en stolthet över det vi kan och det vi har. Där kan jag, fru talman, konstatera att det i den här debatten finns en del övrigt att önska. Tänk om vi kunde lyfta fram den kompetens som vi har - det som , det nya matlandet, är tänkt att vara en motor för - i produktionen av livsmedel och stödja förädlingsindustrin, se till att de offentliga köken har mer kunskap och vågar satsa på kvalitet och riktiga varor samt, inte minst, stimulera våra restauranger och så vidare.De 80 miljoner som regeringen kommer att satsa på området är viktigt, men det är inte allt. Landsbygdsprogrammet har stora resurser som används i sammanhanget.Fru talman! Det oppositionen diskuterar i det här sammanhanget är mer semantik än politik. - det nya matlandet eller livsmedelsstrategi; det är för mig ganska ointressant vad vi kallar det. har regeringen kommit på detta mycket kloka begrepp . Låt oss då hålla fast vid det som ett varumärke.Fru talman! Jag vill också konstatera att det för mig som kristdemokrat är glädjande att se att vi fortsätter satsa på den småskaliga slakten. Jag vet att läromästaren för mig, , har jobbat mycket med det här under tidigare mandatperioder så det är glädjande att se att det fortsätter.Vi har pratat mycket om och berört djurskydd och djurtillsyn i debatten. Även jag vill göra det och riskerar därmed att dra över min talartid. När det gäller hur våra djur har det och sköts gjorde regeringen det som jag upplever som det enda rätta under förra mandatperioden. Man flyttade över djurskyddstillsynen på länsstyrelserna för att få en likvärdig och kvalitativt bättre tillsyn. Det visade sig vara befogat då ett berg av tillsynsobjekt fanns att beta av. Det är också anledningen till att regeringen skjuter till ytterligare - 25 till länsstyrelserna och 5 till - för att hantera frågan, utbilda inspektörer och skapa en kvalitet i tillsynen.Det förslag som oppositionen har på området ger inte bara mer eller bättre kontroll, som man säger. Det ger mer byråkrati och högre kostnader för staten och för den enskilde utan att göra ett dugg för djuren i fråga. Om jag får raljera lite blir min fråga: Vem ska tala med djurombudsmannen?Fru talman! Det arbete som görs av näringen, däremot, tillsammans med LRF, och specialistorganisationerna för att stärka egenkontrollen och tillsammans få fram duktigt kvalitativa projekt och duktigt kvalitativa medarbetare som har samsyn på hur man ska se och bedöma är den väg vi ska gå.Det gäller också gödsel - handelsgödsel och naturgödsel. För att inte förlänga debatten vill jag hänvisa till den förra debatten här i kammaren. Då lyfte bland andra och jag upp att det kanske är så att vi i stället ska titta på alla de förstärkta regler som regeringen har infört för att spridningen av naturgödsel ska hanteras på ett sätt så att våra vattendrag skyddas. Det är en betydligt viktigare parameter i detta än om vi diskuterar handelsgödselskatten. Däremot är handelsgödselskatten viktig för den enskilda lantbrukaren.Skogen, fru talman, är en råvara som ska användas till allt. Den ska vara kolsänka, den ska ge biologisk mångfald och så vidare. Men det är då viktigt att se hur vi ser på dem som ska sköta och förvalta skogen. Jag tror - och jag kan ge oppositionen lite rätt där - att det kanske fattas en viss mängd av kompetens och kunskap. Men det har också regeringen rått bot på genom att ge ett tydligare uppdrag att ge kunskapsförmedling till oss utbor - jag vill nästan kalla mig själv utbo i sammanhanget - när det gäller hur vi ska se till att sköta och förvalta den skog vi har ansvar för.Också de projekt, inte minst Kraftsamling, som har blivit Krafthandling där 60 000 skogsägare med olika ingångar har fått ökad kunskap och kompetens om vikten av att se helheten i sitt skogsbrukande, för en god fortsättning. Kometprogrammet har vi berört tidigare i debatten; jag ska inte upprepa det.Allt detta, fru talman, ser jag som viktiga bitar i att vi ska hålla kvar vid skogens mål och att det ska vara miljömässigt och produktionsmässigt likvärdiga mål.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Rubriken budgetproposition är Från kris till full sysselsättning. Regeringens övergripande mål i föreliggande budgetförslag är alltså fler jobb. Det gäller självfallet det område som vi diskuterar under denna kväll också och de sektorer som ingår i de utgiftsområden som är under debatt.På det här området vill jag säga att jag tror på de gröna näringarna. Här finns möjligheter att skapa många fler jobb i och runt de gröna näringarna och verksamheterna i vårt land. För att understryka vikten av tillväxt i alla delar av landet, bland annat med hjälp av de gröna näringarna, kommer det departement som heter att byta namn till Landsbygdsdepartementet. Jag tycker att det är ett naturligt byte för att på så sätt inkludera alla de verksamheter som sköts på . Namnet speglar också bättre vad vi håller på med på departementet. Till exempel tycker jag att en för viktig verksamhet, skogen, som är en stor arbetsgivare och som ger oss ett väldigt exportnetto på ett annat sätt inkluderas i namnet på departementet när bytet kommer till stånd.Den budget som inkluderas i delen utgiftsområde 23 är en budget för fler jobb i hela landet med de gröna näringarna som motor. Varför kan jag påstå detta? Jo, vi har ytterligare satsningar i budgeten på projektet - det nya matlandet, vars mål är att vi ska få 20 000 nya jobb i hela landet. Det är möjligt bland annat beroende på att vi har aviserat en sänkt restaurangmoms utöver de saker som är under debatt i kväll.Vad är det då konkret som ingår i satsningen? Vi permanentar nu en förstärkning av pengarna i matlandet med . Det betyder att vi specifikt för matlandsprojektet nu har i budgeten.Till detta kommer i storleksordningen som inte syns på samma sätt, för de ligger i landsbygdsprogrammet. Om jag lägger ihop detta finns det alltså i storleksordningen för att understödja visionen - det nya matlandet i Europa.Matlandet är indelat i fem fokusområden. Vi har gjort satsningar på alla dessa fokusområden i innevarande års budgetförslag. Vi har till exempel på fokusområdet offentlig mat sagt oss att vi ska inrätta ett centrum för offentliga måltider vid . Vi ska göra det därför att vi vill stödja de aktörer som finns runt den offentliga maten, framför allt kommunerna. Det är från kommunerna maten produceras; i varje fall är man som kommun inköpare av den mat som serveras på skolor, äldreboenden och liknande.Jag tycker att detta är speciellt viktigt av skälet att de allra flesta av dem som serveras mat från offentliga kök inte har den möjlighet som de flesta av oss, eller kanske alla, som är här har, nämligen att välja eller välja bort. Vi kan välja både vad vi köper i livsmedelsbutiken och om vi vill ta med oss en matlåda och äta mitt eller välja personalmatsalen eller någon annan restaurang i närheten. Den möjligheten har inte de människor som serveras mat som är lagad i de offentliga köken.På fokusområdet primärproduktion satsar vi pengar på ett regelförenklingspaket. Det gör vi för att förbättra konkurrenskraften i primärproduktionen. Det är inte bara så att regler och regelkrångel kostar en massa pengar, bland annat , utan det är min upplevelse att också den energi som en enskild företagare får lägga på att uttolka regler och den irritation som det här krånglet ger upphov till kan vara nog så tidsödande som själva regeln i sig. Jag är alltså angelägen om att fortsätta det framgångsrika regelförenklingsarbete som har bedrivits på och av de myndigheter som finns under Jordbruksdepartementet.Vi lägger också, för att ta ett annat exempel på en som jag tror växande primärproduktionsgren, pengar på vattenbruket. Som jag ser det har vi möjlighet att producera mer fisk i med hjälp av det vi kallar vattenbruk. Jag tycker att det är viktigt att ta vara på den möjligheten, inte minst ur sysselsättningssynpunkt.På fokusområdet förädlad mat lägger vi i budgeten några miljoner för att förbättra rådgivningen till de små, eller kanske rent av nystartade, livsmedelsförädlingsföretagen. Det handlar alltså om dem som har svårt att utveckla sin verksamhet beroende på att man inte vet hur en regel ska uttolkas, om nu den här regeln nödvändigtvis ska finnas kvar. Det gäller också om man som enskild företagare tänker starta upp en verksamhet. Jag tycker att det är viktigt att vi stöder dessa verksamheter så att de kan utvecklas och växa och ge jobb i alla delar av landet.Som sagts av tidigare talare lägger vi också på den småskaliga slakten. Det ger möjlighet till fler förädlingsverksamheter i alla delar av landet. Dessutom är det, som har sagts tidigare, en djurvälfärdsfråga att minska transportavstånden.På fokusområdet matturism, eller låt oss kalla det mat och upplevelser, satsar vi på utveckling av den kultur och den matkultur som finns i det samiska området i vårt land.Vi lägger också en slant på att möjliggöra en diversifiering av dem som håller på med det småskaliga fisket.Jag säger att båda de här satsningarna kommer att leda till fler matföretag inom besöksnäringen och då oftast i områden som verkligen är beroende av att ytterligare arbetsplatser kommer till.På fokusområdet restaurangbranschen har jag redan i min inledning nämnt att vi har aviserat en sänkt restaurangmoms. Vi lägger också en liten slant på att bygga upp nätverk för att få ut mer av det vilda köttet som vi i en internationell jämförelse har god tillgång till i vårt land. Det gör vi för att få ut detta till den normala handeln men också till restaurangverksamheterna. Allt detta gör vi under den övergripande vision som jag har, nämligen att vi ska bruka utan att förbruka. Vi ska bruka utan att förbruka de naturresurser som vi har i form av mark och vatten.Gör vi då inte något mer och utöver detta som någon säkert säger landsbygdsministern alltid pratar om, nämligen Matlandet ? Jo, vi satsar pengar på att få en klimatsmart grön näring också.Sveriges bönder gör en jätteinsats för vår miljö i smått och stort. De håller till exempel våra beteshagar öppna, vilket hjälper oss att bevara den biologiska mångfalden. Och jag är alldeles övertygad om att alla vi här och alla andra i vårt land är synnerligen angelägna om att vi ska bevara och utveckla den.Dessutom vidtar bönder en mängd åtgärder som minskar den negativa miljöpåverkan som kan komma av att vi odlar. Det är klart att odlingen i sig är en påverkan på miljön. Jag vill hjälpa bönder i det här viktiga arbetet. Därför föreslår regeringen satsningar på att vi ska fortsätta att energieffektivisera i smått och stort. Det ska vi göra därför att den mest klimatsmarta kilowattimmen är den som inte används.Det är jättebra att vi fortsätter att utveckla fossilfria bränslen och drivmedel, och det ska och måste vi göra, men att effektivisera är ju det allra mest klimatsmarta vi kan hålla på med. Därför satsar vi alltså pengar på detta. Vi vill helt ställa om så att vi får ett fossilfritt jordbruk. Jag tror att samhället måste understödja detta genom att ställa om maskinparken till arbetsmaskiner som kan köras på de fossilfria bränslen och drivmedel som snart finns på plats. Jag vet att bönder gärna vill dra sitt strå till stacken i det här sammanhanget, och jag tycker att vi ska hjälpa till.En annan faktor som är jätteviktig för miljön är skogen. Skogen är egentligen naturens egen medicin mot klimatförändringar. För att den långsiktiga produktionsförmågan i ska säkerställas satsar vi på ett program för skogsträdsförädling, och näringen svarar upp med lika mycket pengar därtill, så att vi kan få fram en högre produktionsförmåga i våra skogar.För att säkerställa att vi även fortsättningsvis har riktigt duktiga människor som arbetar i och runt skogen utökar vi antalet platser på den behörighetsgivande förutbildningen för skogsmästarprogrammet, även populärt kallat det skogliga basåret.Detta gör vi därför att jag är angelägen om att vi ska ha tillväxt och utveckling i alla delar av vårt land. Jag tror också på de gröna näringarna. Det tror jag framgick väldigt tydligt i mitt anförande också. Det är något som också vi socialdemokrater har haft en medveten politik för i alla år.Nu närmar vi oss jul. Det är vad man kan kalla en mathögtid i vårt land, i alla fall för många. Varannan tugga som vi stoppar i oss är importerad mat. Jag undrar om landsbygdsministern tycker att det är bra. Jag undrar om regeringen har en strategi för svensk livsmedelsproduktion. Det har låtit på en del inlägg här som om matlandet är den livsmedelsstrategi som vi har. Jag undrar inte hur mycket pengar som är avsatta. Jag undrar inte hur vi ska marknadsföra och exportera, utan jag undrar vilka visioner och mål vi har. Hur mycket ska vi producera i ? Vilken mat ska vi producera? Var ska vi producera den maten?Vad får den produktionen kosta? Med de klimatförändringar som vi har framför oss kommer vi att ha väldigt goda förutsättningar - det har vi , och de kommer att bli ännu bättre - att producera olika slags livsmedel i vårt land. Är det någonting som regeringen förbereder sig för eller är det bara dagens marknad som ska styra vad vi ska producera? I motsats till den socialdemokratiska regeringen som styrde och ställde har den här regeringen tagit fram en matlandetvision eller låt oss kalla den för en livsmedelstrategi. Jag tycker att det är semantik vad man kallar saker och ting. I visionen Matlandet finns, fru talman, uppsatta mål. Ett mål är att vi ska öka vår livsmedelsproduktion.Vad gäller import och export har vi sagt att vi borde kunna producera lika mycket livsmedel för export som vi importerar. Varför ska vi då handla, säger säkert någon. Ja, en del saker har vi inte naturgivna förutsättningar att över huvud taget producera i vårt land. Jag är en liberal frihandelsvän och vill gärna att vi ska kunna exportera det vi är duktiga på att producera. Eftersom vi har de naturgivna förutsättningar vi har är det min övertygelse att djurproduktionen skulle kunna öka kraftigt i vårt land. Men eftersom jag inte är någon stalinist och inte vill ha några femårsplaner säger jag att marknaden måste få avgöra vad som ska produceras.Nu ger vi medel, redskap, för att öka den produktion som jag är övertygad om både kan och ska bli större. Jag hoppas verkligen att landsbygdsministern inte försöker insinuera att jag är något slags stalinist för att jag tycker att vi ska ha en livsmedelsstrategi. I så fall tror jag att han dömer ut ganska stora delar av den näring som vi nu debatterar och som efterfrågar en livsmedelsstrategi, eftersom de inte anser att Matlandet är den livsmedelsstrategi som de vill ha.De vill ha en vision, en tanke om vad vi vill med det svenska jordbruket.