bet · GY01KU4 · 2010-11-16 00:00:00 — 2010/11:KU4 En reformerad grundlag (vilande grundlagsbeslut, m.m.) En reformerad grundlag (vilande grundlagsbeslut, m.m.) I betänkandet anmäls för slutligt beslut vilande förslag till lagar om ändring i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och riksdagsordningen. Det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen innebär omfattande ändringar. Bland annat införs en ny bestämmelse om obligatorisk omröstning om statsministerns stöd i efter ett val. Förändringarna innebär vidare att grundlagsstadgade rätt att få tillgång till handlingar i sin granskningsverksamhet utvidgas samt att uppenbarhetskravet vid lagprövning tas bort och att domstolarnas självständiga ställning markeras. Andra ändringar i regeringsformen syftar till att stärka och tydliggöra enskildas skydd mot intrång i fri- och rättigheterna från det allmännas sida, bl.a. mot betydande integritetsintrång som innebär övervakning eller kartläggning. Vidare tydliggörs huvudprincipen om full ersättning vid expropriation och annat sådant förfogande, och grundlagsskyddet mot diskriminering utvidgas till att omfatta missgynnande med hänsyn till sexuell läggning. Bestämmelser om skydd för forskningens frihet och om att en rättegång ska vara rättvis och genomföras inom skälig tid införs också enligt förslaget. Förslaget innebär även att bestämmelserna om kommuner och landsting samlas i ett eget kapitel och att det införs en proportionalitetsprincip som innebär att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Härutöver föreslås ändringar i bestämmelserna om normgivningsmakten och finansmakten, i bestämmelserna om överlåtelse av beslutanderätt till internationella organ och i regleringen som ska gälla i krig och krigsfara. Vidare innebär förslaget att regeringsformens krav på svenskt medborgarskap tas bort för vissa statliga anställningar och andra uppdrag än ordinarie domare, justitiekanslern, ombudsmän och riksrevisorerna. Dessutom ska det enligt förslaget uttryckligen anges att är medlem i Europeiska unionen och deltar i internationellt samarbete inom ramen för och . De föreslagna ändringarna i regeringsformen innebär också att en bestämmelse om att det finns en styrelse i tas bort i enlighet med den ordning som föreslås i betänkande 2010/11:KU17 Uppföljning av riksrevisionsreformen samt att det görs konsekvensändringar med anledning av de ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen som tas upp i betänkande 2010/11:KU18 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Språkliga och redaktionella ändringar föreslås i syfte att göra regleringen tydligare och könsneutral. De föreslagna ändringarna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt huvuddelen av ändringarna i riksdagsordningens huvudbestämmelser innebär en anpassning till ändrad numrering av paragrafer i regeringsformen. Det vilande förslaget i fråga om riksdagsordningen innebär dessutom att möjligheten att låta riksdagsärenden falla tas bort. Ändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet behandlar utskottet också regeringens förslag i proposition 2009/10:80 om ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser samt i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, kommunallagen (1991:900), lagen (1994:261) om fullmaktsanställning och vallagen (2005:837). De föreslagna ändringarna i kommunallagen innebär att det införs en möjlighet att besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val, att det blir tillräckligt med stöd av en tredjedel av fullmäktiges ledamöter för att hålla en rådgivande folkomröstning med anledning av s.k. folkinitiativ och att kravet på andelen initiativtagare höjs från . De föreslagna ändringarna i vallagen innebär bl.a. att valdagen flyttas från tredje till andra söndagen , att spärren för personrösterna i riksdagsvalet sänks från samt att valsedlarna ska innehålla en upplysning om personvalets innebörd. Ändringarna i övriga lagar är följdändringar till ändringarna i regeringsformen. Samtliga dessa lagar föreslås också träda i kraft . Utskottet föreslår att slutligt antar det vilande förslaget till lagar om ändringar i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt riksdagsordningen såvitt avser huvudbestämmelserna. Utskottet tillstyrker vidare att antar regeringens förslag till ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser utom såvitt avser 7.13.1 som behandlas i ett annat betänkande (bet. 2010/11:KU2) samt lagar om ändringar i lagen om justitiekanslerns tillsyn, lagen med instruktion för ombudsmän, kommunallagen och lagen om fullmaktsanställning. Utskottet tillstyrker också i allt väsentligt regeringens förslag när det gäller vallagen. Utskottet lägger vidare på eget initiativ fram ett förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar slutligt det vilande förslaget i bilaga 2 och bilaga 3 delvis till lag om ändring i regeringsformen, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen samt lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser huvudbestämmelserna. Reservation 1 (SD) dels regeringens förslag i bilaga 3 delvis till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelserna utom 7.13.1, dels regeringens förslag i bilaga 4 till a) lag om ändring i lagen ( 1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, b) lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, c) lag om ändring i kommunallagen (1991:900), d) lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning dels utskottets förslag i bilaga 5 till a) lag om ändring i riksdagsordningen, b) lag om ändring i vallagen (2005:837). Därmed bifaller proposition 2009/10:80 punkterna 58 och bifaller delvis proposition 2009/10:80 punkterna 4 i denna del och 9. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD) och (V). Grundlag stiftas enligt 8 kap. 15 § första stycket regeringsformen genom två likalydande riksdagsbeslut. Det andra beslutet får enligt bestämmelsen inte fattas förrän det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Enligt 8 kap. 16 § regeringsformen stiftas riksdagsordningen på detta sätt eller genom endast ett beslut om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i samma ordning som lag i allmänhet. ska enligt 3 kap. 14 § riksdagsordningen för slutligt beslut anmäla till kammaren vilande beslut i ärenden angående grundlag eller riksdagsordningen beslutade (bet. 2009/10:KU19, prot. 2009/10:130) att som vilande anta dels det i proposition 2009/10:80 framlagda förslaget till lag om ändring i regeringsformen med vissa ändringar av redaktionell karaktär och ändringar till följd av förslag i proposition 2009/10:81 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor och i riksdagsstyrelsens framställning 2009/10:RS4 Uppföljning av riksrevisionsreformen, dels i proposition 2009/10:80 framlagda lagar om ändring i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt i riksdagsordningen, såvitt avser huvudbestämmelserna. Det vilande förslaget till lagar om ändring i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen finns förtecknade i bilaga 1 och i sin helhet intagna i bilaga 2 och när det gäller riksdagsordningens huvudbestämmelser i bilaga 3. Förslag till följdlagstiftning m.m. I proposition 2009/10:80 yrkas också att antar de förslag som lagts fram i propositionen om ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser samt i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, kommunallagen (1991:900), lagen (1994:261) om fullmaktsanställning och vallagen (2005:837). Enligt utskottets mening hade dessa lagförslag ett sådant samband med de föreslagna grundlagsändringarna att de bör antas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. Utskottet föreslog därför i samband med den första behandlingen av de vilande förslagen att behandlingen i denna del skulle skjutas upp till /11. beslutade (prot. 2009/10:130) att i enlighet med detta skjuta upp behandlingen. Lagförslagen finns i bilaga 4. Vilande förslag till lagar om ändring i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och riksdagsordningen Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att slutligt antar det vilande förslaget i bilaga 2 och 3 delvis till lag om ändring i regeringsformen, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen samt lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser huvudbestämmelserna. Jämför reservation 1 (SD). Förslagets innebörd i korthet Det vilande förslaget innebär omfattande ändringar i regeringsformen samt följdändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. En rad ändringar i riksdagsordningen föreslås också. De föreslagna ändringarna i regeringsformen gäller bl.a. bestämmelserna om regeringen, om kontrollmakt, om normprövning och om domstolarnas ställning. Ändringarna innebär bl.a. att en ny bestämmelse om obligatorisk omröstning om statsministerns stöd i efter ett val införs, att grundlagsstadgade rätt att få tillgång till handlingar i sin granskningsverksamhet utvidgas, att uppenbarhetskravet vid lagprövning tas bort och att domstolarnas självständiga ställning markeras. Bestämmelserna om domstolarna samlas i ett eget kapitel. I regeringsformens bestämmelser om de grundläggande fri- och rättigheterna föreslås flera ändringar som syftar till att stärka och tydliggöra enskildas skydd mot intrång i fri- och rättigheterna från det allmännas sida, bl.a. integritetsintrång som innebär övervakning eller kartläggning. Vidare föreslås en ändring i bestämmelsen om egendomsskyddet som innebär att huvudprincipen om full ersättning vid expropriation och annat sådant förfogande tydliggörs. Det föreslås även en ändring i bestämmelsen om diskrimineringsskydd som innebär att grundlagsskyddet utvidgas till att omfatta missgynnande med hänsyn till sexuell läggning. Regleringen av fri- och rättighetsskyddet kompletteras dessutom med en bestämmelse om skydd för forskningens frihet och en bestämmelse om att en rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid. När det gäller kommunerna och landstingen föreslås ändringar i regeringsformen som innebär bl.a. att bestämmelserna samlas i ett eget kapitel och att det införs en proportionalitetsprincip som ålägger lagstiftaren en skyldighet att undersöka om det ändamål som en reglering avser att tillgodose kan uppnås på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt. Vidare föreslås en rad ändringar i bestämmelserna om normgivningsmakten och finansmakten, i bestämmelserna om överlåtelse av beslutanderätt till internationella organ och i regleringen som ska gälla i krig och krigsfara. Förslaget innebär också att regeringsformens krav på svenskt medborgarskap tas bort för vissa anställningar och uppdrag. Dessutom ska det enligt förslaget i bestämmelserna om statsskickets grunder uttryckligen anges att är medlem i Europeiska unionen och deltar i internationellt samarbete inom ramen för och . Vid sidan av de sakliga ändringar som föreslås i regeringsformen föreslås även språkliga och redaktionella ändringar i syfte att göra regleringen mer överskådlig och tydligare och för att göra lagtexten könsneutral. Det vilande förslaget om ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser innebär förutom ändrade hänvisningar till bestämmelser i regeringsformen, att det införs en bestämmelse om att endast den som är svensk medborgare får inneha uppdrag som tillsätts genom val av och en bestämmelse om att får utse representanter i visst fall. Vidare tas möjligheten att låta motioner falla bort. Ändringarna i regeringsformen och övriga lagar föreslås träda i kraft . Utskottets anmälan och yttrande /har som vilande antagit det förslag till lagar om ändring i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt riksdagsordningen såvitt avser huvudbestämmelserna som redovisats i det föregående. Genom detta betänkande anmäls nu det vilande beslutet till kammaren för slutligt beslut. Med hänvisning till vad utskottet anförde vid ärendets första behandling tillstyrker utskottet att slutligt antar förslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelserna, samt lagar om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, kommunallagen (1991:900), lagen (1994:261) om fullmaktsanställning och vallagen (2005:837). Jämför reservation 2 (SD). I proposition 2009/10:80 finns förslag om ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser samt ändringar i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, kommunallagen (1991:900), lagen (1994:261) om fullmaktsanställning och vallagen (2005:837). De föreslagna ändringarna i kommunallagen (1991:900) innebär att det införs en möjlighet för fullmäktige att besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. Ett ärende om extra val ska bordläggas första gången det tas upp till behandling i fullmäktige. Fullmäktige får fatta beslut utan föregående beredning. Regeringen pekar på att det i vissa fall kan saknas politiska förutsättningar för att lösa problem som uppkommer med anledning av oklara eller instabila majoritetsförhållanden och att en möjlighet att i en sådan situation kunna besluta om extra val skulle vara ett sätt att lösa ett politiskt låst läge i fullmäktige. För att markera att extra val endast är avsett för extraordinära situationer ska det enligt regeringen kunna tillgripas endast om en klar majoritet i fullmäktige anser att det behövs. Vidare ska beslut om extra val inte kunna fattas förrän har förflutit sedan ett nyvalt fullmäktige haft sitt första sammanträde. De föreslagna ändringarna i kommunallagen innebär dessutom att en rådgivande folkomröstning ska hållas i en fråga om av de röstberättigade begär det (folkinitiativ) i stället för som gäller enligt nuvarande regler. Initiativet ska vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas namnteckningar, uppgifter om när anteckningarna gjorts, namnförtydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. Vid beräkningen av hur många som står bakom initiativet ska endast de räknas med som skrivit under initiativet som föregått inlämnandet. För att förhindra att folkomröstning hålls i frågor som helt saknar förankring i fullmäktige ska det finnas en möjlighet för en kvalificerad majoritet om två tredjedelar av fullmäktiges närvarande ledamöter att avslå folkinitiativet. Regeringen föreslår ändringar i vallagen som innebär att spärren för personrösterna i riksdagsvalet sänks från (14 kap. 9 §). Genom en sådan ändring kommer en enhetlig spärrnivå att gälla för personvalet i samtliga val, vilket enligt propositionen gör systemet tydligare. Enligt regeringen innebär det också att den intressekonflikt som finns mellan partiernas och väljarnas respektive krav på inflytande kan beaktas på ett godtagbart sätt, som bättre förutsättningar skapas för att personvalet ska få ett tydligare genomslag . Regeringen föreslår dessutom att valdagen flyttas från tredje söndagen till andra söndagen (1 kap. 3 §). Regeringen framhåller att den reformerade ordningen för budgetbehandlingen i innebär att tiden kan bli knapp både för regeringens arbete med budgetpropositionen och för budgetbehandling under ett valår. Förutsättningarna för att en ny regering ska ha möjlighet att sätta sin prägel på sitt första budgetförslag blir begränsade. Det blir särskilt påtagligt om regeringsbildningen drar ut . Även om det inte sker något regeringsskifte kan den förändrade parlamentariska situationen efter ett val i vissa fall leda till svårigheter i budgetarbetet, t.ex. om förhandlingar måste bedrivas med snäva tidsramar mellan en minoritetsregering och ett eller flera samarbetspartier. Det är enligt propositionen naturligt att en ny regering vill få genomslag för den politik som den har fått väljarnas mandat att föra. Med hänsyn till att de snäva tidsramarna för budgetarbetet kan innebära påtagliga begränsningar i detta avseende finns det enligt regeringen goda skäl att förändra reglerna i syfte att vidga tidsramarna. Ändringarna i vallagen innebär också att det införs en bestämmelse om valdag vid kommunala extra val. Landstings- eller kommunfullmäktige ska bestämma vilken dag som ska vara valdag efter samråd med den centrala valmyndigheten och . Regeringen föreslår vidare, för att öka förståelsen för personvalet hos väljarna, att det införs en ny bestämmelse som anger att en upplysning om personvalets innebörd ska finnas på valsedlar med uppgift om kandidater. Den närmare utformningen av valsedlarna regleras i de föreskrifter som finns i valförordningen (2005:874). Regeringen har enligt propositionen för avsikt att genom ändring av föreskrifterna i förordningen meddela närmare föreskrifter om hur upplysningen ska utformas. Ändringarna i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser innebär i huvudsak att hänvisningar till vissa bestämmelser ändras så att de överensstämmer med ändringarna i regeringsformen. När det gäller tilläggsbestämmelse 2.7.1 om ordningen på föredragningslistan för kammarens sammanträden innebär ändringarna att också statsministeromröstning enligt 6 kap. 3 § regeringsformen omnämns. De föreslagna ändringarna i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn och lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän är bl.a. i likhet med ändringen i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning en följd av att Regeringsrätten byter namn till . Vidare innebär lagförslagen, utöver att språket moderniseras, att bestämmelser om JK:s och JO:s rätt att närvara vid en domstols eller förvaltningsmyndighets överläggningar tas bort. Utskottet berörde i betänkande 2009/10:KU19 förslagen i proposition 2009/10:80 till ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser och lagar om ändring i vallagen, kommunallagen, lagen om justitiekanslerns tillsyn, lagen med instruktion för ombudsmän och lagen om fullmaktsanställning. inhämtade ett yttrande från finansutskottet, som ansåg att riksdagsstyrelsen borde låta utreda frågan om det är lämpligt att korta tiden för budgetberedningen i . föreslog att skulle tillkännage för riksdagsstyrelsen som sin mening vad utskottet anfört om bl.a. tidpunkten för avlämnande av budgetpropositionen. Utskottet delade regeringens bedömning att valdagen borde tidigareläggas och flyttas från tredje söndagen till andra söndagen . Utskottet ansåg dock att lagförslagen hade ett sådant samband med de föreslagna grundlagsändringarna att de borde antas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. beslutade om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen i enlighet med utskottets förslag. beslutade också att skjuta upp behandlingen av de aktuella lagförslagen. Utskottet tillstyrker nu i allt väsentligt dessa lagförslag. Mot bakgrund av några misskrivningar i regeringens förslag till lag om ändring i vallagen lägger utskottet dock fram ett eget lagförslag där dessa felskrivningar rättats. Utskottet föreslår också på eget initiativ en lag om ändring i riksdagsordningen som dels innebär följdändringar i tilläggsbestämmelse 7.2.2 med anledning av tidigare beslutade ändringar, dels en ny tilläggsbestämmelse (8.16.2) som för fullständighetens skull erinrar om att enligt 4 § lagen om utnämning av ordinarie domare väljer två ledamöter och ersättare som representerar allmänheten i . Mot bakgrund av att riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 7.13.1 behandlas i utskottets betänkande 2010/11:KU2 Uppföljning av riksrevisionsreformen bör den föreslagna ändringen i denna bestämmelse inte nu antas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vilande lagförslag, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: förkastar det vilande förslaget i bilaga 2 och 3 delvis till lag om ändring i regeringsformen, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen samt lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser huvudbestämmelserna. Jag anser att möjligt bör inleda förhandlingar om ett svenskt utträde ur den överstatliga Europeiska unionen. Jag är mycket positiv till ett mellanstatligt samarbete mellan fria, demokratiska europeiska nationer när det gäller gränsöverskridande frågor som brottsbekämpning, miljöarbete och handel. Det svenska EU-medlemskapet berövar dock enligt min mening landet stora ekonomiska resurser som hade behövts för att stärka den svenska välfärden. Dessutom anser jag att unionens detaljstyrning och krav på likriktning utgör ett hot mot vårt lands kulturella särart och att EU:s alltmer överstatliga karaktär urholkar demokratin och begränsar de svenska medborgarnas inflytande över sin egen vardag. Vikten av ett utträde ur EU gör att jag inte kan ställa mig bakom att det införs en bestämmelse i regeringsformen om medlemskap i . Mot bakgrund av den stora vikt jag lägger vid denna fråga och det förhållandet att det vilande förslaget bara kan antas eller förkastas i sin helhet är jag tvingad att yrka att hela det vilande förslaget förkastas trots att jag välkomnar stora delar av förslaget. Övriga lagförslag, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till a) lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelserna, lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, lag om ändring i kommunallagen (1991:900). lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning samt lag om ändring i vallagen (2005:837). Därmed avslår proposition 2009/10:80 punkterna 4 i denna del och 59. Jag har i reservation 1 yrkat att det vilande förslaget förkastas. Som en konsekvens därav anser jag också att förslaget till följdlagstiftning bör avslås. Förteckning över behandlade förslag beslutade (bet. 2009/10:KU19, prot. 2009/10:130) att som vilande anta dels det i proposition 2009/10:80 framlagda förslaget till lag om ändring i regeringsformen med vissa ändringar av redaktionell karaktär och ändringar till följd av förslag i proposition 2009/10:81 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor och i riksdagsstyrelsens framställning 2009/10:RS4 Uppföljning av riksrevisionsreformen, dels i proposition 2009/10:80 framlagda lagar om ändring i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt i riksdagsordningen, såvitt avser huvudbestämmelserna. Proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag: antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelserna. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning. antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837).