bet · GY01FiU5 · 2010-12-10 00:00:00 — 2010/11:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen I detta betänkande behandlas utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. framhåller att restriktivitet ska prägla budgetpolitiken i EU och att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om att anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen ska uppgå till 30 2011. tillstyrker också att regeringen ska bemyndigas att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten för . I betänkandet finns en reservation från . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 27 anvisar anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen i enlighet med bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 27 punkt 2. Åtaganden som följer av EU-budgeten bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten avseende åtagandebemyndiganden. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 27 punkt 1. avslår motion 2010/11:Fi218. Reservation (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). fastställde ramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till 30 (bet. 2010/11:FiU1). Utgiftsområdets anslag får enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. I detta betänkande tar finansutskottet ställning till förslagen i budgetpropositionen om medelsfördelning 2011 och om ett bemyndigande för regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten (prop. 2010/11:1 utg.omr. 27 om avgiften till Europeiska unionen). En motion från allmänna motionstiden behandlas i betänkandet. Förslagen i propositionen och motionen återges i bilaga 1. höll och överläggningar med statssekreterare om EU:s budget . Vidare informerade statssekreterare utskottet i samma fråga. Vid utskottets sammanträde informerade , ledamot av revisionsrätten, om revisionsrättens rapport om EU:s budget . Anslag och åtagandebemyndiganden inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag i korthet anvisar anslag inom utgiftsområde 27 enligt regeringens förslag samt bemyndigar regeringen att ikläda staten det utgiftsåtagande som följer av EU-budgeten . har beslutat ett mål för den svenska budgetpolitiken i EU (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Enligt beslutet ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statsbudgeten ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som fastslagit. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av budgetmedel. Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för en reformering och modernisering av utgiftssidan med omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna och en minskning av den totala utgiftsvolymen. I den mån tillräckliga reformer inte uppnås på EU-budgetens utgiftssida, krävs även fortsättningsvis korrigeringar, rabatter etc. på inkomstsidan. Regeringen anger att vägledande för inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram är, liksom för arbetet med budgeten i stort, principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Vad gäller EU:s årsbudget 2011 är restriktivitet en utgångspunkt för regeringen vid den fortsatta behandlingen av budgetförslaget. EU:s budget: Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). De ingångna åtagandena uppgick till ca 2009 (ca ), vilket innebär att utfallet motsvarar av den budgeterade nivån. De totala budgeterade betalningarna uppgick till ca (), vilket innebär att utfallet motsvarar av den budgeterade nivån. Regeringen anser att det är anmärkningsvärt att genomförandegraden är väsentligt lägre än 2007 och 2008 och konstaterar att det fortfarande finns problem med överbudgetering. Regeringen anser att det finns skäl för att fortsatt driva en restriktiv linje och försöka minska överbudgeteringen i EU-budgeten. EU-budgeten 2010 innebar en ökning av betalningarna med jämfört med . Ökningen är planenlig och beror framför allt på genomförandet av de sjuåriga programmen inom sammanhållningspolitiken. Jämfört med ökade åtagandena med . Regeringen konstaterar att med hänsyn till ståndpunkt om betydligt högre åtagande- och betalningsnivåer bedöms detta som acceptabelt. Återhämtningsplanen finansierades utan att den fleråriga budgetramens totala omslutning ökade. EU-avgift: Avgifterna från medlemsländerna benämns egna medel. Europeiska kommissionens uttag av egna medel är begränsat till högst av EU:s bruttonationalinkomst (BNI). I regelverket för egna medel finns dessutom ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler. Till följd av dessa har särskilda reduktioner av EU-avgiften. uppgick värdet av dessa reduktioner till sammanlagt . Utfallet för den svenska EU-avgiften blev lägre än vad som anvisats . Avvikelsen förklaras framför allt av att anvisade på tilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Skälen till att anslaget höjdes på tilläggsbudget 2009 var dels en negativ ingående balans , dels den kraftigt försvagade kronan. En viktig förklaring till de stora skillnaderna mellan utfall och budget är den osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen i och övriga EU som fanns . minskade tullintäkter och en lägre andel av EU:s BNI bidrog också. Utgifterna uppgår enligt regeringens prognos till , vilket är ca lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Sammanlagt beräknas värdet av särskilda reduktioner 2011 uppgå till . Förslag till anslag och bemyndigande 2011 Anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen används för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för att finansiera eventuella krav från Europeiska kommissionen för dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar. Regeringen beräknar att avgift till EU-budgeten 2011 uppgår till , vilket är ca lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Inrättandet av EU:s gemensamma utrikestjänst (EEAS) kommer att leda till ökade utgifter på EU-budgeten och därmed till en ökad BNI-baserad avgift för . Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2011. beräknar regeringen att anslaget ökas med 15,3 och och framåt beräknas . föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att för anvisar 30 till anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen (yrkande 2). Anslagsutvecklingen inom utgiftsområdet redovisas i tabell 1. Tabell 1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende åtagandebemyndiganden (yrkande 1). De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtaganden om ska ställas till förfogande . Av dessa åtaganden uppgår andel till , dvs. Förhandlingarna vid Ekofin Budget strandade då villkorade en överenskommelse om EU:s årsbudget 2011 med ett antal mer långsiktiga budgetrelaterade frågor. Kommissionen presenterade ett nytt budgetförslag . Det nya förslaget till årsbudget är i stort sett identiskt med det utkast till överenskommelse som diskuterades vid Ekofin Budget och som rådet och i princip var beredda att ställa sig bakom. Förslaget ligger inom utgiftsramarna i den fleråriga budgetramen och innebär besparingar i förhållande till kommissionens första budgetförslag. Vid behandlingen i Coreper hade medlemsstaterna inga invändningar mot förslaget. Ordförandeskapet fortsatte förhandlingen med vid trilogmötet . Budgetförslaget förväntas bli antaget av senare . En överenskommelse på de nivåer som diskuteras skulle, allt annat lika, innebära en minskning av den svenska EU-avgiften med ca jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Om systemet med tillfälliga tolftedelar skulle bli nödvändiga skulle det sannolikt inte påverka EU-avgiften sett på helår, förutsatt att en överenskommelse om årsbudgeten nås senare . Om det inte blir någon överenskommelse om EU:s årsbudget 2011, och systemet med provisoriska tolftedelar skulle bli aktuellt, kommer detta att innebära att kommissionen och rådet kommer att behöva behålla ansvaret för den finansiella och administrativa förvaltningen för Europeiska utrikestjänsten (EEAS) till dess en budget antagits. EU-myndigheterna för finansiell kontroll kan komma att försenas några månader. stöder regeringens inriktning i budgetpolitiken i EU, som innebär budgetrestriktivitet och en inriktning mot att reformera och modernisera EU:s budget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning. När det gäller åtagandebemyndigandet noterar utskottet att i svenska kronor räknat motsvarar bemyndigandet (räknat på en kurs på /euro). Utskottet konstaterar att det inte finns någon information i budgetpropositionen om hur bemyndigande ett enskilt år utnyttjats. Inte heller framgår detta i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101), eftersom bemyndigandet inte är ett s.k. beställningsbemyndigande. Därför skulle det enligt utskottets mening vara värdefullt med en närmare redovisning i vilken omfattning som bemyndigandet utnyttjats. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag om åtagandebemyndigande. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om klimatsäkring av EU-budgeten. Utskottet hänvisar till den pågående översynen av EU-budgeten. Jämför reservation (MP). I motion Fi218 av (MP) anförs att regeringen nu i samband med översynen av EU:s budget ska driva kravet på att klimatsäkra EU:s budget, dvs. att budgeten inte ska gå till verksamhet som förstör klimatet. Regeringen måste nu mycket konsekvent ta initiativ till att EU:s budget anpassas så att framtidsfrågor som klimat- och miljöpolitik prioriteras och får en ökad andel av EU:s budgetram. Ett första steg kan vara att tillsätta en särskild arbetsgrupp på EU-nivå för att se över EU:s budget utifrån klimatfrågan och se på hur och inom vilka områden åtgärder krävs för att EU-budgeten ska kunna klimatsäkras. Detta bör enligt motionen ges regeringen till känna. Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden. Vid behandlingen (bet. 2008/09:FiU5) erinrade utskottet om att det lämnade ett utlåtande om översynen av EU:s budget (bet. 2007/08:FiU14) där utskottet påtalade behovet av att lägga mer resurser på bl.a. miljö- och klimatfrågor. I sitt svar på finansutskottets utlåtande höll kommissionen med utskottet om att medel bör omfördelas till bl.a. dessa områden. Det är därför, anförde utskottet, rimligt att anta att kommissionen i sitt fortsatta arbete med översynen av EU-budgeten kommer att behandla hur klimatfrågan ska beaktas i EU:s budget. Vid ett saksamråd med dåvarande EU-minister , , om översynen av EU-budgeten framhöll utskottet vikten av att bl.a. miljö- och klimatfrågor bör ges ökad prioritet i EU:s budget. Mot den bakgrunden ansåg utskottet inte att någon åtgärd krävdes med anledning av motionen och avstyrkte yrkandet. reserverade sig till förmån för motionen. I yttrande 2008/09:FiU7y till utrikesutskottet om kommissionens årliga politiska strategi erinrade utskottet återigen om sitt utlåtande om EU:s budgetöversyn. framförde i en avvikande mening att miljö- och klimatfrågor måste få en ökad andel av EU:s budgetram. Vid behandlingen (bet. 2009/10:FiU5) avstyrktes motionsyrkandet mot bakgrund av att utskottet förutsåg att frågorna skulle komma att aktualiseras i det fortsatta arbetet med EU:s budgetöversyn. reserverade sig till förmån för motionen. Regeringen anför i budgetpropositionen att vägledande för i budgetöversynen, liksom för arbetet med budgeten i stort, är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. svarade regeringen på kommissionens öppna konsultation om budgetöversynen. Regeringen anförde i sitt svar att reformer och besparingar behövs på framför allt jordbrukspolitikens och sammanhållningspolitikens områden. Analysen visar vidare att områden där åtgärder kan påvisa europeiskt mervärde är konkurrenskraft, miljö och klimat, rättsliga och inrikes frågor samt externa åtgärder. En inriktning på dessa områden skapar förutsättningar för en modern som fokuserar på insatser som ger ett tydligt europeiskt mervärde. presenterade kommissionen sitt meddelande om en översyn av EU:s budget (KOM(2010) 700). I meddelandet framhåller kommissionen att budgeten framför allt bör utformas till ett av de allra viktigaste instrumenten för att förverkliga 2020-strategin för en smart, hållbar tillväxt för alla. Utmaningarna kopplade till hållbar tillväxt vill kommissionen tackla genom att föra in energi- och klimataspekter i forsknings-, sammanhållnings, jordbruks- och landsbygdspolitiken. höll utskottet överläggningar om EU:s långtidsbudget med statsrådet . Som framgår ovan har finansutskottet redan tidigare framhållit vikten av att bl.a. miljö- och klimatfrågor bör ges ökad prioritet i EU:s budget. Utskottet förutser att frågorna kommer att aktualiseras i det fortsatta arbetet med EU:s budgetöversyn, men anser inte att någon åtgärd bör vidtas med anledning av motionen. Utskottet avstyrker därmed motion Fi218 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Klimatsäkring av EU-budgeten, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Fi218. Regeringen bör i samband med översynen av EU:s budget driva kravet på att klimatsäkra EU:s budget, dvs. säkerställa att budgeten inte ska gå till verksamhet som förstör klimatet. Regeringen måste nu mycket konsekvent ta initiativ till att EU:s budget anpassas så att framtidsfrågor som klimat- och miljöpolitik prioriteras och får en ökad andel av EU:s budgetram. Det betyder t.ex. mindre ekonomiska resurser till motorvägar och flygplatser och mer pengar till järnvägar. Ett första steg kan vara att tillsätta en särskild arbetsgrupp på EU-nivå för att se över EU:s budget utifrån klimatfrågan, som ett led i den påbörjade översynen, och se på hur och inom vilka områden åtgärder krävs för att EU-budgeten ska kunna klimatsäkras. Det borde ligga både i och i EU:s intresse att försöka vrida budgeten till en utveckling som inte påskyndar klimatförändringarna. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2010/11:Fi218 av (MP). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 3). anvisar för anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: Anslag (ramanslag) Avgiften till Europeiska unionen Motion från allmänna motionstiden 2010/11:Fi218 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , i samband med den översyn av EU-budgeten som påbörjats, ska arbeta för att EU:s budget ska klimatsäkras. Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Anslag (ramanslag) Avgiften till Europeiska unionen Det krävs en mycket tuff klimatpolitik både på nationell och på internationell nivå för att vi ska klara av att begränsa klimatförändringarna och begränsa ökningen av medeltemperaturen på jorden till högst två grader.I oktober i år presenterade kommissionen sitt meddelande om en översyn av EU:s budget där energi- och klimataspekter föreslås bli införda i forsknings-, sammanhållnings-, jordbruks- och landsbygdspolitiken. Det är ett steg framåt i klimatarbetet. anser dock att detta inte är tillräckligt för att uppnå de sänkningar av utsläppen av växthusgaser som krävs för att klara tvågradersmålet.Även om EU:s budget och verksamhet utifrån kommissionens ambition kommer att innehålla vissa positiva delar befarar vi att stora delar av EU:s budget fortsatt verkar i fel riktning när det gäller klimatarbetet. menar att EU:s budgetpengar inte ska gå till verksamheter som förstör klimatet. EU lägger stora resurser på att bygga motorvägar och flygplatser och på att stimulera flygtrafik. Inte heller EU:s jordbrukspolitik är klimatanpassad. Man har subventioner på kolkraft, och man subventionerar diesel till fiskebåtar därför att dieselpriset är för högt. håller det på att bli utfiskat i de områden där dessa båtar fiskar. Vi behöver driva fram en stor översyn av EU:s budget och flytta resurser från det som skadar klimatet till sådant som bidrar till en minskad klimatpåverkan.Miljöpartiet ser ett behov av att klimatsäkra EU:s budget och anser därför att regeringen bör driva denna fråga i samband med pågående budgetöversyn. Detta har vi motionerat om. Jag yrkar därför bifall till reservationen under punkt 3 i betänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.Sverige betalar en årlig avgift om ca till Europeiska unionen. Beträffande vårt medlemskap är man kritisk när det gäller att tillsammans med andra länder ska kunna lösa de gränsöverskridande problem som utgör största utmaningar och i framtiden.En sådan gränsöverskridande utmaning är den miljöförstöring som vi ser runt omkring oss. En andra utmaning är den gränsöverskridande brottsligheten där människohandel och narkotikahandel breder ut sig. En tredje utmaning är att använda EU för att driva på vår omvärld i en mer demokratisk inriktning, inte minst i ljuset av det vi precis har sett ske i Vitryssland.Genom EU kan vi alltså arbeta för att lösa några av de största problemen EU och vår omvärld står inför. Det finns dock anledning att fråga sig vart EU är på väg någonstans. Det finns all anledning att vara kritisk till hur EU:s budget faktiskt fördelas. Därför gläder det mig väldigt mycket att alliansregeringen verkar i en riktning för att reformera och modernisera EU:s utgifter, för omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna och, minst lika viktigt, för en minskning av den totala utgiftsvolymen. Vill vi behålla vårt europeiska välstånd, vår välfärd och vår goda levnadsstandard är det att fokusera på europeisk utveckling och konkurrenskraft. Här spelar EU en avgörande roll. I stället för jordbrukssubventioner är det att vi använder EU för att främja forskning, tillväxt, konkurrens och infrastruktur. Detta är också alldeles avgörande om vi vill uppnå . Den har tydligt aviserat att man vill driva på i denna reformanda, vilket är mycket positivt. Låt mig lite kort beröra den motion som har lagt fram och som också lyfte fram i sitt anförande. Jag instämmer till fullo i vikten av att vi arbetar för hållbarhet och en bättre miljö för oss alla och våra kommande generationer. Detta reformarbete pågår dock i EU. har också tidigare, inte bara i direkt samråd med kommissionen utan även med föregående EU-minister , framfört dessa synpunkter. Kommissionen själv har också bekräftat behovet av mer fokus på miljö och klimat.EU:s 2020-strategi har som mål att verka för en smart, hållbar tillväxt för alla. Mycket av innehållet i denna strategi förhandlades faktiskt fram under det svenska ordförandeskapet, då regeringen aktivt tryckte på för en grönare ekonomi och ett mer hållbart samhälle. Den och EU arbetar således aktivt för att miljö och klimat ska ges högre prioritet.Fru talman! EU är som sagt en viktig aktör där har stora möjligheter att tillsammans med andra lösa våra gemensamma problem. Däremot har EU ett stort reformbehov i form av omprioriteringar mellan utgiftsområden och minskad total utgiftsvolym. Mindre jordbrukssubventioner och mer fokus på tillväxt och konkurrenskraft behövs för att upprätthålla europeiskt välstånd och europeisk välfärd. Det gläder mig mycket att alliansregeringen driver på för att få ett mer slimmat och mer konkurrenskraftigt EU som dessutom värnar om miljön. Därför yrkar jag med gott samvete bifall till förslaget i utskottets betänkande. Det är ansvarsfullt att vara sista talare före denna efterlängtade votering, så låt mig bli relativt kort.EU:s budget består till största delen av pengar till jordbruksproduktion och regionalstöd, och man kan ur ett miljöperspektiv säga att den jordbruksproduktion och de produktionstekniker den gemensamma jordbrukspolitiken genererar ofta är mycket problematisk. På denna punkt vill jag ge rätt. Jag menar dock att man ska fokusera på jordbruket. Man ska sätta in kritiken och stöten där om man vill förbättra miljön. Det gäller till exempel skydd av biologisk mångfald. Jag tar biologisk mångfald som ett, tycker jag, bra exempel inte bara för att det är en hjärtefråga för utan även för att det är en klimatpolitisk buffert i sammanhanget.Däremot tycker jag att det nu när vill ta sig an hela EU:s budget ur miljö- och klimatsynpunkt är ineffektiv politik. Jag tycker att man ska fokusera. Politik är att vilja, sade , men jag skulle vilja säga att politik snarare är att vilja prioritera. Då tror jag att man ska prioritera det stora problemet, nämligen jordbruket och jordbruksproduktionen.Det är väl dokumenterat att EU:s jordbrukspolitik gynnar en intensiv produktion med hög mekanisering och mycket användning av konstgödsel. Det är bekämpningsmedel och minimala oanvända kringområden. Allt detta motverkar biologisk mångfald men har också miljönackdelar. Knäckfrågan är: Hur ska bönder tjäna tillräckligt väl om de skulle vilja övergå till mer lågproduktiva produktionsmetoder som gynnar biologisk mångfald? Ska vi kräva att dessa miljövänliga bönder lever på en lägre inkomst än andra? Nej, det är knappast en framkomlig väg. Vill vi ha biologisk mångfald och andra miljövänliga och klimatsmarta inslag i jordbruksproduktionen måste vi betala för detta. Vi måste se det som ett allmänintresse att vara lågproduktiv i jordbruksproduktionen och ge stöd till biologisk mångfald över EU-budgeten. Det är metoden för att fokusera på jordbruket i EU-budgeten: att betrakta biologisk mångfald som ett allmänintresse vi ska betala för. Låt oss alltså inte fokusera på hela EU:s budget utan på jordbruksdelen.I tillägg till det räknade upp av vad man får ut för budgeten tycker jag att det i också är viktigt att påpeka att det finns ett väldigt omfattande samarbete av delvis överstatlig karaktär mot terrorism. Det har inte uppmärksammats i den diskussion vi har haft i , men det kan vara väl värt att ta fram dessa papper inför fortsatta ansträngningar på detta område. Med detta vill jag önska inte bara talmannen utan också alla ledamöter god jul och välkomna ledamöterna till kammaren för att votera om statsbudgeten.