bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i form av jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 23. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar hur vi vill se inriktningen på politiken inom utgiftsområdet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2010/11:FiU1) ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som anges i budgetpropositionen, som uppgår till 17 . Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 17 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med på det sätt som framgår av motion MJ382 (S, MP, V). Vi anser att det behövs nya mål för ekologisk matproduktion. Vi vill därför återinföra stödet till ekologiskt jordbruk på en nivå om . Vi avsätter alltså 10 miljoner mer än regeringen till anslag 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket . Vidare anser vi att EU-stöd och svenskt statligt stöd till fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar bör avvecklas. Till följd av överfiskning är den svenska fiskeflottan överetablerad. Det är en överetablering av fiskefartyg och fiskeredskap i förhållande till resursbasen, dvs. fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Nationella regler kan medlemsländerna endast införa i begränsad omfattning. Om vi ska kunna nyttja havets rikedomar även måste vi ställa om till ett mer uthålligt fiske. Livskraftiga fiskbestånd och fungerande ekosystem är en förutsättning för människans välfärd. Det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar. Vi vill värna och stärka det etiska förhållningssättet gentemot djuren. Det är viktigt att har en god djuromsorg som uppfyller mycket högt ställda krav. För att utveckla det djuretiska arbetet vill vi inrätta en djuretisk ombudsman och anslår . Ombudsmannen ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkarakteristika, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. ska även fortsättningsvis ha ansvar för att verka för ett gott djurskydd, fungera som en central kontrollmyndighet, anslå medel till djurskyddsfrämjande forskning samt vara förvaltningsmyndighet för djurskyddet och meddela föreskrifter. Vi vill ha en stärkt regional djurskyddstillsyn. Det är viktigt att ansvaret för djurskyddskontrollen ligger så nära djurbesättningarna som möjligt. Djurskyddskontrollen bör avgiftsbeläggas. Den regionala djurskyddskontrollen behöver mer resurser, såväl genom tillskott från staten som genom avgiftsfinansiering. För att inte tillskotten ska hamna hos andra verksamheter inom länsstyrelserna behöver också reglerna för minimiintervall för djurskyddstillsyn återinföras så att länsstyrelserna får tydliga djurskyddsmål att leva upp till. I ett varmare klimat kommer vi att kunna odla växtsorter som är mer värmekrävande än dem vi odlar . Vi behöver också öka vår andel av livsmedelsförsörjningen genom odling i olika klimatzoner inom landets gränser. För att kunna möta dessa utmaningar måste växtförädlingen anpassas till nordiska förhållanden. Från svensk sida måste vi därför eftersträva ett nordiskt samarbete om växtförädling och bevarande av genetiska resurser i syfte att upprätthålla kompetens och resurser för den för oss helt avgörande framtida livsmedelsförsörjningen. Vi bör sätta fokus på målsättningarna med jord- och skogsbrukspolitiken. För att ge näringarna incitament att minska sina utsläpp och ersätta produkter baserade på fossil energi behöver vi en gemensam nordisk målformulering som baseras på överväganden om vad vi ska använda marken till. Mångfalden på landsbygden kan ökas genom diversifierat företagande i form av småskalig livsmedelsproduktion, turism, hästhållning, grön rehabilitering osv. Det behövs en gemensam nordisk forskningsinsats om vilka effekter klimatförändringen har på det nordiska jord- och skogsbruket och vilka anpassningsåtgärder som krävs. behöver främjas som en kunskaps- och kompetensregion inom jord- och skogsbruksområdet, och vi behöver göra en gemensam nordisk satsning på stöd till utvecklingsländerna. har det blivit allt vanligare att både barn och vuxna dricker energidrycker. har det kommit indikationer från olika håll att energidrycker har negativa hälsoeffekter. Det behövs forskning som redovisar de kort- och långsiktiga hälsokonsekvenserna av energidrycker som innehåller koffein och taurin, särskilt i kombination med andra ämnen som t.ex. alkohol. Framför allt behövs det forskning om energidryckers effekter på barn och unga. Hästforskningen är viktig för hästens hälsa, välfärd och djurskydd, men det bedrivs även forskning om hästens roll i förhållande till människan, miljön och samhället. Det statliga anslaget till hästforskningen har finansierats via återförda medel från handelsgödselskatten. Efter regeringens beslut att avskaffa skatten på handelsgödsel har merparten av de statliga medlen upphört. För att den svenska hästnäringen även ska kunna konkurrera internationellt finns det behov av att trygga finansieringen av hästforskningen . Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 4 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi företrädare för Socialdemokraterna vill med detta särskilda yttrande markera den betydelse som vi anser att ett uthålligt jord- och skogsbruk och en framsynt djurhållning har för den gröna omställningen av . Vi anser inte att den nuvarande regeringen lägger ned de resurser och det intresse som krävs för att möta klimatförändringarnas effekter och stoppa ödeläggelsen av ekosystemen. Att ställa om samhället i en mer hållbar riktning ska ses som en positiv utmaning, inte som en börda. De gröna näringarna har stor betydelse för hur vi klarar framtiden. Miljöåtgärderna inom landsbygdsutvecklingen måste intensifieras. Eftersom merparten av vår jordbruksproduktion lär förbli konventionell , är det viktigt att ställa tuffa miljökrav också på den produktionen. Vi ska uppvärdera det ekologiska jordbruket och ge det goda förutsättningar att växa. Den svenska skogen har en viktig uppgift i miljö- och klimatarbetet. Regeringen påstår sig värna om skogen och förklarar gärna att aldrig förr har så mycket gjorts för miljön som man i realiteten sänker anslagen till biologisk mångfald. Pengar som skulle ha gått till bl.a. skyddsarbete, kalkningsverksamhet, viltförvaltning och vattenvård tas bort. Regeringen har särskilt eftersträvat ett mer kostnadseffektivt sätt att skydda naturen. Från socialdemokratisk sida vill vi finna nya former för att bevara mångfalden; t.ex. bör en del av den produktiva skogen kunna skötas med en särskild miljöhänsyn. Därutöver finns ett generellt behov av skogsvårdande insatser. Tyvärr försummar dock många skogsägare att miljömässigt sköta om sin skog. Återväxten blir mindre än vid god skogsvård, vilket i förlängningen påverkar hela skogsnäringen. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att öka insatserna vad gäller plantering, röjning och gallring av skogen. Vi vill också markera behovet av stöd till projekt som leder till bevarandet av tallbeståndet i . Den föryngring av tall som var en naturlig del av skogsarbetet har ersatts med plantering av gran. Detta kan leda till att marken utnyttjas på fel sätt, vilket ger sämre ekonomi för skogsindustrin. Den biologiska mångfalden riskerar därmed att utarmas på sin artrikedom. Vårt nordiska klimat förändras i takt med den globala uppvärmningen. Våra kunskaper om hållbar växtförädling måste förbättras, som den nationella livsmedelsförsörjningen måste öka. De globala växtförädlingsföretag som har drivit på utvecklingen, visar inget större intresse för behovet av lokalt utsäde på en liten marknad som den i . Vi måste själva upprätthålla kompetensen, tillsammans med våra nordiska grannländer. För att kunna delta i ett nordiskt samarbete behöver vi arbetsmöjligheter och resurser inom landet, i första hand inom . Det är också viktigt att är med och tryggar Nordgens framtid. Vi vill också förorda en gemensam nordisk forskningsinsats om klimatförändringarnas effekter på de nordiska jordbruken och skogsbruken. Det är viktigt att ta fram vilka anpassningsåtgärder som krävs. Vi vill att ska främjas som en kunskaps- och kompetensregion inom jord- och skogsbruksområdet. Den svenska hästnäringen spelar en viktig roll i landsbygdsutvecklingen. Hästverksamheter kan skapa många nya arbetstillfällen, inte minst inom friskvård, sjukvård och rehabilitering. I den sista budgeten avsatte den socialdemokratiska regeringen till hästnäringen. Pengarna gick till forskning inom hästområdet och främjandet av ett livskraftigt hästföretagande. Därefter har anslaget strukits ur budgeten och merparten av de statliga medlen till hästforskningen har upphört. Vi anser att den svenska hästnäringen även ska kunna konkurrera internationellt. Behovet av en tryggad finansiering av hästforskningen kvarstår. Den omorganisation som var tänkt att förbättra och förstärka djurskyddet har på många håll i landet inneburit en försämring. De resurser som regeringen tillsatte var inte på långt när tillräckliga. Regeringen konstaterar också i årets budgetproposition att situationen är mycket ansträngd vad gäller djurskyddskontroller i en del län. Rutinkontrollerna är en viktig del i det förebyggande arbetet. Vi anser att regeringen bör göra en översyn av djurskyddets organisation för att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 4 (MP) (MP) anför: När det gäller bevarandet av menar vi att vår generation har ett odiskutabelt ansvar att överlämna förutsättningar för kommande generationer att föda sig. När vi kommer att sakna tillgång till billig fossil energi kommer helt andra krav att ställas på samhället och på vår livsmedelsförsörjning. Vi kan då heller inte lita till import från andra länder och från deras , utan måste förlita oss på egna resurser. Och återkommer vi till åkermarkens absolut centrala betydelse. Det vi ser är att värdefull tas i anspråk för sådant vi tycker är av större värde: vägar, bebyggelse m.m. En komplicerande faktor kring nyttjande av åkermarken är att det inte finns något enskilt intresse som bevakar åkermarkens bevarande. Det långsiktiga livsviktiga värdet av åkermarken väger mycket lätt när det i det kortsiktiga perspektivet finns stora ekonomiska vinster att hämta i exploateringen av åkermarken. Det skydd och ger har visat sig otillräckligt. Vi vill låta utreda möjligheten att tillföra medel till och länsstyrelserna för att på ett övergripande plan kunna bevaka intresset att bevara . Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 4 (SD) (SD) anför: Den svenska skogen och skogsnäringen har stor betydelse för svensk export och inte minst för svensk sysselsättning. Skogsvården och skogsröjningen är eftersatt på många håll i landet. bedrevs stora skogsvårdsprogram där skogsröjning var ett viktigt inslag. Ungskogsröjning är ett av de effektivaste sätten att höja värdet på skogen. Skogsröjning är dessutom en arbetsintensiv sektor, och med en relativt liten kapital- och utbildningsinsats skulle skogsröjning kunna bli en verksam åtgärd gentemot den höga ungdomsarbetslöshet som råder. Det finns därför all anledning att nu återinföra skogsröjningsbidraget. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 4 (V) (V) anför: Regeringen bör avge ett tydligt ställningstagande i fråga om att den aldrig avser att stödja nya exportbidrag eller höjningar av befintliga exportbidrag. I har det funnits en samsyn kring exportbidragen, men det är skillnad mellan ord och handling. Både tidigare socialdemokratiska regeringar och den nuvarande borgerliga regeringen har röstat för höjningar av exportbidrag på EU-nivå. Exportbidrag till jordbrukssektorn i EU avgörs i de s.k. förvaltningskommittéerna, där är föredragande och dit varje medlemsland skickar representanter. De svenska representanterna är oftast tjänstemän från och , som reser till möten med tydliga instruktioner från regeringen om hur de ska agera. har den borgerliga regeringen röstat för höjda exportbidrag vid inte mindre än fem tillfällen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: godkänner de mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som regeringen föreslår. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för Viltvårdsfonden i på högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:16 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 , högst 1 och högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 , högst 1 och högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:28 Främjande av rennäringen m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst och högst . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . anvisar för anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i avsnitt 14. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C362 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att tillföra medel till och länsstyrelserna för att på ett övergripande plan kunna bevaka intresset att bevara . 2010/11:U269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentligt finansierade ersättningar till lantbruket ska finnas även för att garantera medborgarnas behov av kollektiva nyttigheter, samt att värna det öppna, betade landskapet. 2010/11:MJ204 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förstärkta rådgivningsinsatser för ökad röjning och för gemensam planläggning av skogsbrukets vägar. 2010/11:MJ205 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av växtförädling och av nordiskt samarbete för att bevara ett hållbart nyttjande av genetiska resurser. 2010/11:MJ206 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av framtidens skogspolitik. 2010/11:MJ212 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privatisera de statliga veterinärerna. 2010/11:MJ214 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig samlad livsmedelsstrategi. 2010/11:MJ219 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en gemensam nordisk forskningsinsats om vilka effekter klimatförändringen har på det nordiska jord- och skogsbruket och vilka anpassningsåtgärder som krävs, att främja som en kunskaps- och kompetensregion inom jord- och skogsbruksområdet och att göra en gemensam nordisk satsning på stöd till utvecklingsländerna. 2010/11:MJ221 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i syfte att verka för ett livskraftigt svenskt jordbruk. 2010/11:MJ225 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en balanserad vildsvinsstam. 2010/11:MJ230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de gröna näringarnas utveckling i . 2010/11:MJ231 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning kring både kort- och långsiktiga hälsokonsekvenser av energidrycker som innehåller koffein och taurin. 2010/11:MJ236 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avge ett tydligt ställningstagande att den aldrig avser att stödja exportbidrag eller höjningar av befintliga exportbidrag. 2010/11:MJ238 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över jaktlagstiftningen i syfte att tillåta en ökad jakt på och avskjutning av vildsvin. 2010/11:MJ248 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens extrastöd till ekologisk produktion bör slopas. 2010/11:MJ249 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agronomutbildningen ska anpassas till Bolognaprocessen och ha en sammanlagd studietid . 2010/11:MJ251 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till avveckling av såväl EU-stöd som svenskt statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. 2010/11:MJ254 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna vidta fler åtgärder för att förhindra vildsvinens skadeverkningar. 2010/11:MJ262 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta statliga medel till hästforskningen. 2010/11:MJ263 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten tar på sig ansvaret för att instifta ett nationellt centrum för myggkontroll i . 2010/11:MJ265 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skånskt jordbruks konkurrenskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnybar energi i . 2010/11:MJ272 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka möjligheterna för ett mer resurssnålt lantbruk som inte tär på ändliga resurser utan sluter kretsloppet mellan djur och odling och mellan stad och land. 2010/11:MJ275 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att finna nya vägar att kompensera lantbruket för miljötjänster, t.ex. bevarande av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. 2010/11:MJ278 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara en stark röst för ett bättre djurskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja fortsatt forskning för bättre djurvård och djurhälsa, inte minst för att förbättra hovhälsan. 2010/11:MJ289 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koncentrera de politiska målen för jordbruket till hur den totala produktionens minskning ska vändas till en ökning. 2010/11:MJ294 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett hållbart jordbruk. 2010/11:MJ295 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en djuretisk ombudsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad djurhållning inom livsmedelsindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördubbling av djurskyddskontrollerna. 2010/11:MJ297 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd till projekt som leder till bevarandet av tallbeståndet i . 2010/11:MJ305 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av djurskyddets organisation i syfte att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd. 2010/11:MJ333 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfulla åtgärder för skogsvårdande insatser. 2010/11:MJ338 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av lika villkor för jordbruksföretagare. 2010/11:MJ340 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av fortsatta satsningar på ökad konkurrenskraft och framväxten av fler lokala livsmedelsproducenter. 2010/11:MJ348 av (S):