bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att ramarna som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 16. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. Socialdemokraterna, och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utökats med 1 på det sätt som framgår av motion 2010/11:Ub426. Skriftliga omdömen ska ges från första årskursen så att det är tydligt för elever, föräldrar och lärare vad som krävs för att nå målen. För att varje elev ska ha möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättningar och för att främja pedagogisk mångfald ska det vara möjligt att avvika från den nationella timplanen. Betyg ska ges från årskurs 7. Därför avvisar vi regeringens medel till betyg från årskurs 6, . Vi vill utvärdera de senaste årens stora skolreformer och stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Gymnasieskolan ska ge alla högskolebehörighet. Vi avvisar också regeringens medel till entreprenörskap i utbildningen, . Sammantaget minskar vi anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 2011. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska företagen klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Det förutsätter breda investeringar i utbildning. Vi avsätter därför resurser för totalt 44 000 fler studieplatser och praktikplatser varav 1 000 studieplatser inom . Anslaget 1:13 Myndigheten för ska därför tillföras utöver vad regeringens anslagit. Vi vill vidare tillföra totalt 1 mer till anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning än vad regeringen anslagit. Det högre anslagsbeloppet omfattar ett s.k. kunskapslyft 2.0, vilket motsvarar 2 500 platser eller . Vidare ingår en satsning på komvux med ett tillskott på 5 000 platser eller . Dessutom ska folkhögskolorna tillföras 2 000 platser, vilket gör att anslaget behöver öka med . Ett korttidsstudiestöd som omfattar 5 000 platser motsvarar en anslagsökning med . För att förbättra kvaliteten inom sfi tillförs anslaget . Syftet är att nyanlända invandrare lättare ska få jobb. Språket är i sammananhanget en viktig nyckel. Vidare kan vi konstatera att många unga som inte får jobb saknar en fullständig gymnasieexamen. Vår långsiktiga ambition är att alla före ålder ska ha en fullständig gymnasieexamen. Vi vill därför införa ett s.k. ungdomslyft, som ska ge unga arbetslösa möjlighet att läsa in gymnasiekompetens. Ungdomslyftet har 8 000 platser och för det avsätter vi inom vår satsning på anslaget 1:15 Statligt stöd inom vuxenutbildningen. Vi satsar på högskolan utöver regeringens förslag . Denna satsning fördelas enligt följande. Vi vill förbättra utbildningen vid högskolan genom satsningar på kvalitet, framför allt genom fler lärarledda timmar i högskolan, med , satsningar på bättre karriär- och yrkesvägledning med och bättre möjligheter till praktik i högskolan med . Vi vill öka antalet högskoleplatser med 2 500 fler platser än regeringen och vill avsätta för denna åtgärd. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska företagen klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Det förutsätter, enligt oss, breda investeringar i utbildning. Vi vill avsätta resurser för totalt 44 000 fler studie- och praktikplatser varav 2 500 platser inom högskolan. Vi anser att ska bemyndigas fördela dessa platser inom högskolan. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för samt vissa bemyndiganden, punkt 2 (SD) (SD) anför: anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utökats med på det sätt som framgår av motion 2010/11:Ub459. För att även ska kunna hävda sig på den internationella marknaden och säkra den svenska sysselsättningen fordras ökade resurser till forskning. vill därför successivt höja forskningsanslagen för utbildningsområdet och anslå till ändamålet. Ansvaret för att fördela resurserna tilldelas , anslaget 1:1. får även i uppgift att fördela till utökat antal läkarplatser vid landets högskolor och universitet. Anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning ska tillföras mer än vad regeringen anslagit. Anslagshöjningen för komvux ska ses som ett led i ambitionen att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.1 och 9.2.36). bemyndigar regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor (avsnitt 4.3.3). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.1.3). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.1.5). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.1.6). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.1.10). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtagande medför behov av framtida anslag på högst 1 och högst under 20132014 (avsnitt 9.1.15). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.1.16). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.2.53). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 under 20122016 (avsnitt 9.3.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122016 (avsnitt 9.3.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:4 Rymdforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122016 (avsnitt 9.3.4). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20122016 (avsnitt 9.3.5). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.4.1). anvisar för anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ub354 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över stödet till folkbildningen, satsningen på ungdomar med ofullständiga betyg och dagens åldersgränser. 2010/11:Ub426 av m.fl. (S, MP, V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: Tabellen återfinns på sidan 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd kvalitet i skolan, högskolan och vuxenutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler studieplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskoleplatser och bemyndigar regeringen att fördela dessa. 2010/11:Ub459 av och (båda SD): anvisar till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning utöver vad regeringen föreslagit för eller således 55 . Regeringens och oppositionens förslag Anslagsförslag under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Anslag (ramanslag) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Utveckling av vuxenutbildning m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Dans- och cirkushögskolan: Grundutbildning dramatiska högskola: Grundutbildning Gymnastik- och : Grundutbildning Högskolan på : Grundutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Internationella programkontoret för utbildningsområdet m.m.: Avgifter till internationella organisationer Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Förslag till beslut om anslag under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Företrädarna för S, MP, V och SD har avstått från att ta ställning i beslutet om anslag (se särskilda yttranden 1 och 2). Anslag (ramanslag) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Utveckling av vuxenutbildning m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Dans- och cirkushögskolan: Grundutbildning dramatiska högskola: Grundutbildning Gymnastik- och : Grundutbildning Högskolan på : Grundutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Internationella programkontoret för utbildningsområdet m.m.: Avgifter till internationella organisationer Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 13 476 elever gick ut nian utan godkänt betyg i svenska, engelska, eller matematik. Det är den högsta andelen elever , då det nuvarande betygssystemet infördes.För någon vecka sedan presenterades den senaste PISA-undersökningen, som visade att svenska elever fortsätter att tappa i kunskaper i matematik och naturvetenskap. Men än mer anmärkningsvärt är att de svenska eleverna också tappar stort på två områden där vi tidigare utmärkte oss positivt. Det handlar om läsförståelse och likvärdighet i den svenska skolan.Elevernas socioekonomiska bakgrund har större betydelse för kunskapsresultaten än i OECD-genomsnittet. Skillnaderna mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund är nu bland de största i hela har visat att denna växande skolsegregation är en av anledningarna till de sjunkande kunskapsresultaten, både för de framgångsrika eleverna och för de svagare eleverna. Och segregationen fortsätter att växa. Faktum är att i de mest välbärgade bostadsområdena är det bara ett par procent av eleverna som inte blir behöriga till gymnasieskolan, medan andra skolor i fattigare bostadsområden kan ha av eleverna som inte når behörigheten. Det är alltså 20 gånger vanligare att inte nå behörigheten i de här skolorna. Det här är fullständigt oacceptabelt!Herr talman! I detta allvarliga läge hade jag förväntat mig att utbildningsministern hade deltagit i dagens budgetdiskussion, så att vi kunde ha fått en ordentlig debatt om läget och vad som måste göras för att vända utvecklingen. Jag är förvånad över att har prioriterat annat som denna.Men regeringen kommer inte undan en offentlig diskussion om vad som måste göras här och . Det duger inte att säga att eleverna och föräldrarna får vänta på bättre resultat. Vi socialdemokrater har därför lämnat in en begäran om en särskild riksdagsdebatt med anledning av det allvarliga läget i svensk skola.Högtidstalen om en likvärdig skola som jämnar ut livschanser mellan barn ekar ganska tomt. Faktum är att det mer än är så att dina skolresultat påverkas av vilka som är dina föräldrar, och det är, som bekant, ingenting som man lätt påverkar eller kan välja själv.Den hårda verkligheten är att den svenska skolan inte längre lyckas kompensera för de massiva skillnaderna i kulturellt kapital som barnen får med sig från hemmet. Därför är business as usual inte ett alternativ i skolpolitiken. Det behövs förändring och utveckling, en modern skolpolitik som sätter kunskap och kreativitet i fokus, en skolpolitik som har siktet inställt . Det är det här som jag tycker att dagens budgetdebatt borde handla om.Jag är övertygad om att måste pröva och ompröva många av de metoder och verktyg vi tidigare använt i skolpolitiken. De gamla svaren räcker uppenbarligen inte till. För mig och socialdemokratin är utgångspunkten för en sådan förnyelse självklar: Målet måste vara en jämlik skola där alla elever, oavsett bakgrund, ges förutsättningar att växa och nå resultat i världsklass. Därför vill vi att skolpolitiken sätter fokus på de framgångsfaktorer som vi vet ger resultat. Det handlar om tydliga mål, systematisk uppföljning, höga förväntningar, en benhård övertygelse om att alla vill och kan lära och inte minst ett tydligt och professionellt ledarskap både i skolan och i klassrummet.Skolforskning visar att lärarnas ämneskunskaper, pedagogiska förmåga och personliga engagemang är några av de viktigaste faktorerna för att höja elevernas kunskaper. Därför vill jag att vi diskuterar skolförnyelse och tar utgångspunkt i just lärarna, i syfte att stärka lärarnas ställning och status. Det handlar om alltifrån att få upp söktrycket till lärarutbildningarna och införa lämplighetstest vid antagning till att premiera lärare och lärarlag som uppnår resultat. Det behövs också mer forskning och pedagogiskt utvecklingsarbete, också i klassrummen, och fler karriärtjänster.Låt mig vara tydlig med en annan sak. Det finns lärare som inte längre fungerar eller som har tappat lusten och viljan att undervisa barn. Dessa lärare måste ges möjlighet att omskola sig till andra yrken.Allt detta behövs för att också driva upp lönerna och förbättra villkoren för lärare.Lärarlegitimationen, som vi har diskuterat i utbildningsutskottet, är också en del i detta. Men det nya prövoåret får inte bli av ställtid, ett slags förlängd provanställning. Det var aldrig vår tanke när vi lanserade förslaget om AT-tjänstgöring för nya lärare. Legitimationspropositionen är bara ett steg - det får inte bli steget. Vi måste fortsätta investera i fortbildning och behörighetsgivande utbildningar. Därför är det lite märkligt att se att regeringen räknar med att Lärarlyftet ska skäras ned kraftigt de kommande åren.Alldeles oavsett vilka satsningar som görs på lärarnas kompetens och karriärvägar och oavsett hur mycket vi förändrar skollagar, läroplaner och timplaner, kommer vi inte runt verkligheten i klassrummet.Om vi hade vunnit valet hade vi investerat 12 statliga miljarder till kommunerna . I vår budget har vi också öronmärkt pengar specifikt till skolan för att öka lärartätheten i syfte att kunna minska klasstorlekarna. Ytterst handlar denna skolinvestering om lärarnas förutsättningar att se varje elev, om att frigöra mer tid för undervisning och om att minska den administrativa bördan. Ingen borde kunna påstå att det är ointressant för lärarnas pedagogiska möjligheter om det är 31 eller 23 elever i klassen.Vi socialdemokrater är beredda att investera i förutsättningar för en bättre undervisning, men det innebär också att vi kommer att ställa ännu högre krav på att skolan - skolledare, lärare och annan personal - levererar bättre kunskaper till alla elever. Regeringen gör tyvärr en annan ekonomisk prioritering. Man väljer bort att investera stort i skolan.Socialdemokraterna, och har lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag baserat på våra vallöften. har fattat beslut om att ramarna som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Därför återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas.Vi har emellertid mycket högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 16. Därför väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi skulle vilja se på politiken inom utgiftsområdet. Jag vill särskilt nämna några av de reformer och investeringar på skolans område som vi har föreslagit utöver den öronmärkta kvalitetssatsningen på ökad lärartäthet, som har jag beskrivit tidigare.Jag vill också framhålla att vi tycker att det är dags att utvärdera de senaste decenniernas stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola.Vi vet att utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft men också till människors frihet att forma sina liv. Ska företagen klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Det förutsätter breda investeringar i utbildningen. Vi avsätter därför resurser till totalt 44 000 fler studieplatser och praktikplatser i vårt budgetalternativ. Vi föreslår en riktad satsning på bättre yrkes- och studievägledning. Vi vet att regeringens politik med tidiga val och ökad sortering kraftigt missgynnar barn som kommer från familjer utan studietradition. Den nya gymnasieskolan, de nya och svårbegripliga antagningsreglerna till högskolan, meritpoängssystemet med mera gör det svårt för elever att göra rätt utbildningsval för att förverkliga sina arbets- eller utbildningsdrömmar.Vidare kan vi konstatera att många unga som inte får jobb saknar en fullständig gymnasieexamen. Vår långsiktiga ambition är att alla ska ha rätt till en fullständig gymnasieexamen. Vi vill därför , 2011, införa ett så kallat ungdomslyft som ska ge unga arbetslösa möjlighet att läsa in gymnasiekompetens. Det händer mycket positivt i svensk skola. De som gör det stora jobbet är lärare. De hade förtjänat en mer offensiv budget och en satsning på investeringar för att förbättra undervisningen. Tyvärr missar regeringen chansen. Det är synd, men det finns ett alternativ till regeringens skolpolitik. utbildningspolitik sätter eleven i centrum. Vi säger att alla människor i grunden är kunskapssökande, aktiva och kreativa med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. Vi tar tydlig ställning för att utbildning i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna.Miljöpartiet anser att skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att det sker på den enskilda individens egna villkor. Alla ska garanteras likvärdig utbildning, men det betyder inte att utbildningen ska vara likformig. Eftersom barn är olika är det snarare så att mångfald är en förutsättning för likvärdighet.Det finns inte bara ett sätt att bedriva undervisning på, det finns många. vill därför främja mångfalden inom skolan. Vi vill se en utveckling där man stöder skolornas möjligheter att använda sig av olika typer av pedagogik och att profilera sig på olika sätt.Vi vill att alla ska få plats i skolan, att eleverna ska ges utrymme att utveckla sin egen identitet och att skolan ska fungera inspirerande i denna process. Detta förutsätter en stor pedagogisk frihet för alla skolor i oavsett huvudman. Det förutsätter också en stark och skarp tillsyn som garanterar likvärdigheten över hela landet.