bet · GY01TU7 · 2010-11-30 00:00:00 — Det nya körkortet ska förenas med villkor om alkolås. Villkorstiden ska motsvara den villkorstid som återstod när körkortet återkallades. Regeringen påpekar att i försöksverksamheten med alkolås gäller relativt stränga regler vid misskötsamhet för att få fortsätta att delta. Redan ett enstaka startförsök under alkoholpåverkan eller annan misskötsamhet leder till att en deltagare utesluts ur programmet. I det nya systemet med alkolås för rattfyllerister bör i stället gälla att eventuella påvisade misslyckade startförsök ska ingå i det som ska ligga till grund för den lämplighetsbedömning som görs i samband med ansökan om nytt körkort utan villkor om alkolås. Vid lämplighetsprövningen vid ansökan om nytt körkort utan villkor om alkolås, bör misslyckade startförsök leda till rättsverkningar för den enskilde enbart om denne har försökt att starta fordonet med en straffbar mängd alkohol i utandningsluften, anför regeringen. Ansökan om villkor om alkolås uteblir eller lämnas utan bifall Regeringen föreslår att om en ansökan om alkolås som villkor för körkortsinnehav inte lämnas in eller om en sådan ansökan avslås, ska körkortet återkallas. Den tid inom vilken nytt körkort inte får utfärdas, spärrtiden, ska i dessa fall bestämmas till att motsvara lägst den villkorstid som skulle ha bestämts vid bifall till ansökan. Har ett körkort som ska återkallas slutligt föregåtts av ett beslut om villkor om alkolås i stället för ett interimistiskt beslut om återkallelse, ska sådan tid beaktas vid beräkningen av spärrtidens längd, föreslår regeringen. Regeringen påpekar att det föreslagna systemet bygger på att den enskilde ansöker om att det fortsatta körkortsinnehavet ska vara förenat med villkor om alkolås. För att förmå så många som möjligt att ansöka om alkolås är det viktigt att spärrtidernas längd motsvarar lägst den villkorstid som skulle ha bestämts om en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås hade bifallits, dvs. Regeringen föreslår att innan en viss typ av alkolås får användas ska en teknisk prövning göras av alkolåset. De provorgan som prövar alkolåsen och intygar att de överensstämmer med gällande standard ska vara ackrediterade enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller motsvarande förfarande. Vidare föreslås att den typ av alkolås som ska användas i alkolåssystemet ska vara godkänd av Transportstyrelsen. Ett godkännande av alkolås får återkallas av Transportstyrelsen om föreskrifter om godkännande av alkolås som meddelats i anslutning till körkortslagen inte iakttagits. Regeringen föreslår att den enskilde bör själv stå för de kostnader för läkarkontroller och alkolås som uppkommer i alkolåssystemet. Någon ansöknings- eller deltagaravgift bör dock, enligt regeringen, inte tas ut av den enskilde för Transportstyrelsens hanteringskostnad. Denna kostnad bör vara anslagsfinansierad, anför regeringen. Regeringen anger att den anser att den som har ett körkort med villkor om alkolås är lika olämplig att utöva uppsikt under övningskörning som den som har sitt körkort återkallat. Vidare påpekar regeringen att när spärrtid löper efter återkallelse får förarprov inte avläggas. Regeringen anser att motsvarande undantag ska införas för den vars körkort är förenat med villkor om alkolås. Regeringen bedömer att följande beslut ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol: beslut om att avslå en ansökan om att körkortsinnehavet ska vara förenat med villkor om alkolås beslut om villkorstidens längd beslut om undanröjande av beslut om körkortsinnehav förenat med villkor om alkolås beslut om godkännande av alkolås och återkallelse av ett sådant godkännande. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten, bedömer regeringen. Regeringen bedömer att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om frågor som avser alkolås, Detta framgår av körkortslagen. Några särskilda bemyndiganden behövs inte. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser avseende körkortslagen Regeringen föreslår att de nya bestämmelserna i körkortslagen (1998:488) som avser godkännande av alkolås och teknisk prövning av alkolås ska träda i kraft . De övriga ändringarna föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter ska, enligt förslaget, fortfarande gälla för den som fått en ansökan om villkorlig körkortsåterkallelse beviljad enligt lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Regeringen påpekar att i det nya alkolåssystemet måste de alkolås som får användas vara tekniskt prövade av ett godkänt provorgan som i sin tur ska godkännas genom ackreditering. Därefter ska Transportstyrelsen pröva om alkolåset får användas i villkorsverksamheten. Dessa bestämmelser bör träda i kraft före övriga bestämmelser. När de strängare spärrtiderna börjar att gälla vid körkortsåterkallelse på grund av rattfylleri till följd av alkolholförtäring och ansökan om villkor om alkolås möjliggörs ska det finnas godkända alkolås, framför regeringen. Försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse förlängs Regeringen föreslår att lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse ska fortsätta att gälla t.o.m. . Bestämmelserna föreslås gälla även efter för den som senast har fått en ansökan om villkorlig körkortsåterkallelse beviljad. Regeringen påpekar att enligt nuvarande reglering kommer dagens försöksverksamhet med alkolås att upphöra . Det permanenta systemet med alkolås och strängare spärrtider vid körkortsåterkallelser till följd av alkoholförtäring kan tidigast träda i kraft . Försöksverksamheten bör därför fortsätta fram till dess att det permanenta systemet med villkor om alkolås införs. I följdmotion 2010/11:T8 yrkande 4 framför m.fl. (V, MP) att motionärerna länge drivit krav på införande av alkolås i fordon. Risken är att alkoholrelaterade olyckor kommer att öka, eftersom tillgängligheten på alkohol blir allt större. Forskning visar på ett tydligt samband mellan ökad alkoholkonsumtion och ett ökat rattfylleri. Alkolåset har en rehabiliterande verkan på personer med alkoholproblem och är därmed ett effektivt verktyg i arbetet med att minska alkoholens sociala skadeverkningar. utfärdas ett körkort med villkoret att det kan dras in under en prövotid , om ett trafikbrott sker . Regeringen anser att det nya regelsystemet med alkolås i samband med rattfylleri även ska omfatta personer som begår rattfylleribrott för ett körkort. Det betyder alltså att om en person som bara haft körkort åker fast för rattfylleri inte blir av med körkortet om person går med på att installera alkolås i bilen. Förslaget kan, enligt motionärerna, ge märkliga signaler till nya bilförare. Om en person kör för fort dras körkortet in och personen avkrävs ett nytt körkortsprov. Men om personen i stället dricker alkohol och detta är det enda brottet som begås får personen en andra chans, dvs. behöver inte genomföra körkortsprov en gång till. Det är också olämpligt eftersom prövotiden just är en form av bedömning av lämpligheten att inneha körkort. Att köra bil med alkohol visar tydligt att personen inte tagit till sig kunskapen om alkoholens påverkan på bilkörning och därmed är hon eller han inte heller lämplig att fortsättningsvis behålla körkortet. Motionärerna anser mot denna bakgrund att förslaget bör omarbetas så att de nya reglerna om alkolås vid rattfylleri inte omfattar förare som begår rattfylleribrott . I motion 2010/11:T362 framhåller (S) att det har pågått försöksverksamhet med alkolås vid villkorlig dom. Motionären anför att det är dags att permanenta detta försök. För alla som döms för rattfylleri måste kravet vara att de använder alkolås för att kunna återfå körkortet. I motion 2010/11:T442 anför (KD) att trots att antalet dödsolyckor i trafiken sjunker, ligger antalet alkoholrelaterade dödsolyckor kvar på samma höga nivå. Mycket talar för att rattfylleriet ökar i . Det finns också oroande tendenser till ökad acceptans för rattfylleri i . Motionären yrkar att ett permanent system för villkorlig körkortsåterkallelse för rattfylleridömda ska införas och att installation av alkolås i bilar för dömda personer ska åtföljas av obligatorisk trafiksäkerhetsinformation för att uppnå minimal risk för återfall. Utskottet konstaterar att alkoholpåverkade förare utgör en stor riskfaktor i trafiken. Det finns ett klart samband mellan trafikolyckor och rattfylleri. För att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och nå trafiksäkerhetsmålen behöver åtgärderna mot rattfylleri bli effektivare. Av de motorfordonsförare som dör i trafiken och som obduceras har alkohol i kroppen. har i ett internationellt perspektiv mycket få alkoholpåverkade förare i trafiken. Ändå beräknas att minst 15 000 bilresor per dag görs av alkoholpåverkade förare. Det motsvarar av trafiken. Utskottet välkomnar därför regeringens lagförslag för att permanenta systemet med villkorlig körkortsåterkallelse. Det är känt att en stor andel av de förare som har dömts för trafiknykterhetsbrott är alkoholberoende eller åtminstone har mycket avancerade alkoholvanor. Ungefär hälften av de personer som misstänks för trafiknykterhetsbrott har alkoholproblem i form av skadliga eller riskabla alkoholvanor som de också kan antas vara i behov av behandling eller vård för. Av dem som misstänks för grovt rattfylleri har ca. I försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse har av deltagarna konstaterats vara alkoholberoende eller ha ett alkoholmissbruk. En stor andel av de förare som döms för rattfylleri är således återfallsförbrytare i samma brott och det är enligt utskottet mycket angeläget att sätta in effektiva åtgärder för att hindra återfall för denna riskgrupp. Alkolås som villkor för körkort för den som dömts för rattfylleri har i den försöksverksamhet som pågår visat sig ha positiva effekter både för individerna som deltar och för samhället. Den förväntade effekten med färre trafikolyckor och därigenom färre döda och skadade på grund av rattfylleri har infriats och kan beräknas ge en tydlig vinst för samhället. Därutöver har deltagarna minskat sitt alkoholintag med färre sjukskrivningsdagar och sjukhusvistelser som följd. När det gäller de frågor som tas upp i motion 2010/11:T8 yrkande 4 anser utskottet att det är särskilt viktigt att unga, nyblivna förare får ett effektivt stöd att ändra ett destruktivt förarbeteende genom villkor om alkolås för körkort. Möjligheten till ett fortsatt körkortsinnehav med krav på alkolås bidrar till nykter körning som den nyblivne föraren kan delta i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Regeringens förslag att även låta personer som har körkort med prövotid inkluderas i möjligheterna till villkorat körkort är därför väl avvägt. Utskottet anser att det är viktigt att individen ges starka motiv för att ansöka om alkolåsvillkorat körkort. Därför bör, som regeringen föreslår, kostnaderna för individen sänkas och konsekvenserna av att inte ansöka om alkolåsvillkorat körkort bli mer kännbara. När det gäller villkorstidens längd är det enligt utskottet lämpligt att denna är differentierad och att förare som tillhör en högriskgrupp får en längre villkorstid. Till högriskgruppen kan, enligt utskottets mening, hänföras de som dömts för grovt rattfylleri samt personer som återfallit i rattfylleri av normalgraden. Det är dock inte rimligt att ett återfall ska kunna inverka i bedömningen . Människor ändrar både livsstil och beteenden. Därför är det, anser utskottet, rimligt att den som återfallit i rattfylleri bör anses tillhöra en högriskgrupp. Villkorstiden syftar till att reda ut om körkortshavaren är lämpad att inneha ett körkort utan villkor om alkolås. Utskottet anser det viktigt att tiden inte blir obegränsad, eftersom det skulle kunna innebära att den grundläggande problematiken permanentas och accepteras. Regeringens förslag om en längsta villkorstid framstår som väl avvägt. När det gäller misskötsamhet under villkorstid anser utskottet, i likhet med regeringen, att enstaka startförsök under alkoholpåverkan inte regelmässigt ska leda till att beslutet om körkortsinnehav med villkor om alkolås automatiskt undanröjs. Alkolåset tjänar ju just som skydd mot körning under alkoholpåverkan och har då fyllt sitt syfte. Eventuella startförsök bör i stället ingå i den lämplighetsbedömning som görs i samband med ansökan om nytt körkort utan villkor om alkolås. När det gäller spärrtider innebär det föreslagna systemet att den som dömts för rattfylleri har goda möjligheter till ett fortsatt bruk av körkortspliktiga fordon. Långa spärrtider behöver därför inte få en så dramatisk effekt för den enskilde. För att uppnå syftet med att förmå så många som möjligt att ansluta sig till systemet med alkolås, ska reglerna utformas på så sätt att den enskilde motiveras att ansöka om alkolås. Utskottet anser därför att, som regeringen föreslår, den spärrtid som bestäms vid återkallelse av körkortet i de fall någon ansökan om alkolås inte lämnas in ska vara längre än den spärrtid som normalt bestäms i andra fall av körkortsåterkallelser. En lämplig längd är lägst den villkorstid som skulle ha bestämts om en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås hade bifallits, dvs. Utskottet delar regeringens bedömning att möjligheten att framföra fordon med alkolås inte ska vara begränsat till ett specifikt fordon utan till körkortspliktiga fordon som är utrustade med ett godkänt alkolås, dvs. även motorcyklar och mopeder för vilka det krävs körkort ska omfattas av systemet. En förutsättning är dock att alkolåset lever upp till de krav som kommer att ställas. Det är enligt utskottets mening lämpligt att den som även missbrukar narkotika inte ges möjlighet till villkorat körkort med krav på alkolås eftersom alkolåset enbart reagerar på alkohol. Vidare är det, enligt utskottet, lämpligt att mindre allvariga trafikförseelser inte hindrar att en körkortshavare anses lämplig för körkort villkorat med alkolås. I fråga om information till rattfylleridömda innan alkolås installeras, som efterfrågas i motion 2010/11:T442 yrkande 2, utgår utskottet från att viss trafiksäkerhetsinformation ges i samband med ansökan om alkolås. Utskottet vill också lyfta fram projektet (Samverkan mot alkohol och droger i trafiken) som är ett samverkansprojekt mellan polismyndigheten, kommunerna, beroendevården, och . Metoden, kallad Skelleftemodellen, går ut på att polis, sjukvård och socialtjänst samarbetar för att få rattfyllerister att snabbt komma under behandling och rehabilitering. Huvudtanken med Skelleftemodellen är att rattfylleristen redan vid vägkanten ska få ett erbjudande om att få ett samtal med socialtjänst eller beroendevård. Tidigt omhändertagande bygger på kunskapen om att dessa personer är mycket mer mottagliga för att ta emot vård direkt efter att de anträffats av polisen. Projektet är aktivt i hela landet men olika län har haft olika resultat. Med anledning av detta har lämnat förslag till om att alla som grips misstänkta för rattfylleri ska få ett samtal med eller beroendevården, dvs. oavsett om den misstänkte samtycker till det eller ej. Frågan finns inkluderad i , och utredarna kommer att ge förslag till beslut i samband med att slutbetänkandet presenteras, vilket är planerat /11. Projektet är enligt utskottet intressant eftersom det innebär en snabb återkoppling efter begånget brott. Det innebär också att alla förare, inte bara de som kan få körkort villkorat med alkolås, ges möjlighet att reflektera över sitt beteende. Detta är lämpligt då det inte är ovanligt att rattfylleridömda väljer att köra olovligt, utan körkort. Utskottet föreslår således att antar regeringens förslag enligt proposition 2010/11:26 Alkolås efter rattfylleri punkterna 1 och 2 samt avstyrker motionerna 2010/11:T8 yrkande 4 av m.fl. (V, MP), 2010/11:T362 i denna del av (S) och 2010/11:T442, yrkandena 1 och 2, av (KD). Utskottet konstaterar att regeringens lagförslag innebär att syftet med såväl motion 2010/11:T362, i den del yrkandet avser permanentande av systemet med villkorligt alkolås, och 2010/11:T442 yrkande 1 tillgodoses helt genom regeringens förslag. Alkolås efter läkares anmälan Utskottets förslag i korthet Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att återkomma i frågan om personer som riskerar att få sitt körkort återkallat på grund av alkoholmissbruk, alkoholberoende eller opålitlighet i nykterhetshänseende. I motion 2010/11:T442 yrkande 3 anför (KD) att antalet anmälda rattfylleribrott i har ökat . Befolkningens alkoholkonsumtion har också ökat . Av de bilförare som dödades hade alkohol i blodet. Den verkliga andelen alkoholpåverkade förare bland de omkomna kan vara ännu högre än vad siffrorna antyder, eftersom flera förare levde efter olyckan, och alkoholen kan då ha hunnit förbrännas innan patienten avled. Motionären yrkar att möjligheten till körkort villkorat med alkolås ska finnas även när en läkare anmäler att en persons körkort bör återkallas på grund av alkoholproblem. Utskottet anser, i likhet med motionären, att det givetvis är viktigt att förhindra att även förare som inte är dömda för rattfylleri kör påverkade av alkohol. Det är viktigt att även dessa förare kan hållas inom ramen för körkortssystemet och därmed uppmuntras att köra lagligt samt även, i form av alkolås, få stöd i att minska sin alkoholkonsumtion. Utskottet välkomnar därför att regeringen har för avsikt att återkomma i frågan om personer som riskerar att få sitt körkort återkallat på grund av alkoholmissbruk, alkoholberoende eller opålitlighet i nykterhetshänseende, utan samband med rattfylleribrott, bör ges möjligheten till fortsatt körkortsinnehav genom att skaffa sig ett alkolås. I avvaktan på att regeringen återkommer i frågan avstyrker utskottet motion 2010/11:T442 yrkande 3 av (KD). Obligatoriskt införande av alkolås Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att arbetar aktivt för att alkolås ska bli obligatoriskt i nya bussar och lastbilar i yrkestrafik inom EU. För att motverka rattfylleri krävs, enligt utskottet, en bred samverkan mellan olika åtgärder. Användande av alkolås, arbetsgivarnas arbete med drogpolicyer, en bra övervakning, relevanta påföljder och behandling är delar i detta. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I motion 2010/11:T8 yrkande 1 framför m.fl. (V, MP) att (SOU 2006:72) presenterade ett antal viktiga förslag. Regeringen har dock försummat att driva igenom flera viktiga förslag som utredningen lämnade, bl.a. att alkolås ska vara obligatoriskt i alla nya bilar och att ställa krav på att samtliga bilar inom ramen för statens myndigheter ska ha alkolås som standard. Motionärerna yrkar att regeringen omgående bör återkomma med ett förslag till som omfattar krav på alkolås som standardutrustning vid köp av nya personbilar, bussar och lastbilar I motion 2010/11:T9 yrkandena 1 och 2 anför m.fl. (S) att regeringen borde driva alkolåsfrågan betydligt mer aktivt, inte minst i EU-sammanhang. Rattfylleriet är skuld till var fjärde dödsolycka i trafiken. Alkolås i bilen är ett effektivt sätt att förhindra att man kör alkoholpåverkad. Motionärerna påpekar att tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen en utredning med uppgiften att utreda möjligheterna att införa alkolås . Utredningen (SOU 2006:72) konstaterade att ett system med alkolås i alla bilar skulle kunna rädda omkring 100 liv och att samhällets kostnader för trafikolyckor skulle minska med . Motionärerna yrkar att alkolås ska införas i alla nya personbilar samt i bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik inom EU och att ska ansöka om ett tillfälligt undantag för att få införa regler om alkolås i nya personbilar samt i bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik. I motion 2010/11:T362 framhåller (S) att all trafik på land, till sjöss och i luften måste hållas fri från alkohol och droger. Det behövs kraftfulla åtgärder i kampen mot alkohol i trafiken. Den tunga trafiken är också utsatt, och med förödande konsekvenser om olyckan är framme. Det är hög tid att följa upp den tidigare regeringens utredning där huvudförslaget var att införa alkolås i tung trafik och i personbilar . Huvudinriktningen var också att EU gemensamt skulle införa dessa regler och om detta inte gick skulle ensidigt införa desamma. bör därför kräva att alkolås införs i all s.k. nyttotrafik, yrkar motionären. I motion 2010/11:T411 yrkande 3 påpekar och (FP, C) att beslutade att den s.k. nollvisionen ska gälla för vägtrafiken i . Motionärerna anför att alkohol och droger med stor sannolikhet är en bidragande orsak till många olyckor. Det är mycket troligt att den ökade alkoholkonsumtionen i kommer att påverka olycksstatistiken negativt. Mörkertalet är stort eftersom föraren inte automatiskt drogtestas vid olyckor, och detta bör därför bli obligatoriskt. Det yrkas med anledning av det framförda att alkolås i motorfordon ska införas snabbare. I motion 2010/11:T442 yrkandena 4 och 5 anför (KD) att även användande av narkotika, tablettmissbruk och bruk av utskrivna mediciner påverkar körförmågan negativt. En växande andel av de avslöjade rattfylleribrotten utgörs av drograttfylleribrott. Det är därför viktigt att inte bara förare påverkade av alkohol stoppas av tekniken. har det varit betydligt svårare att fastställa om en förare varit påverkad av sådana substanser men nya metoder är under utveckling. Det är viktigt att det finns en beredskap för att implementera dessa så snart deras tillförlitlighet fastställts. Även teknik som upptäcker en förares trötthet genom att studera blinkmönster är under utveckling. De gemensamma EU-reglerna sätter i stor utsträckning ramar för vilka krav som kan ställas på olika typer av fordon. Motionären yrkar att teknik för att avslöja förare som är påverkade av alkohol, andra droger, trötthet eller sjukdom ska vara installerad i alla nysålda bilar inom EU samt att ska anhålla om att få bli försöksland inom EU för att teknik för att avslöja förare som är påverkade av alkohol, andra droger, trötthet eller sjukdom ska vara installerad i alla nysålda bilar . Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att arbetar aktivt för att alkolås ska bli obligatoriskt i nya bussar och lastbilar i yrkestrafik inom EU. Arbetet har gett resultat såtillvida att kommissionen i en rapport om trafiksäkerhet har uppgett att den avser undersöka möjligheterna vad gäller obligatoriska krav på alkolås i fordon, exempelvis för yrkesmässiga transporter såsom skolbussar. Utskottet har vidare erfarit att regeringen arbetar för att få in skrivningar om alkolås för kvalitetssäkring av transporter i EU:s kommande trafiksäkerhetsprogram. När det gäller frågan om undantag från gemensamma EU-bestämmelser konstaterar utskottet att dessa är svåra att erhålla och det är tveksamt om ett sådant undantag är önskvärt för svensk del. För att motverka rattfylleri krävs, enligt utskottet, en bred samverkan mellan olika åtgärder. Användande av alkolås, arbetsgivarnas arbete med drogpolicyer, en bra övervakning, relevanta påföljder och behandling är delar i detta. Utskottet är också av uppfattningen att andra system än tvingande lagregleringar kan vara ett bättre alternativ för ökat införande av alkolås. Som exempel kan nämnas regeringens aviserade förslag om att alkolås inte får höja förmånsvärdet på bilar, vilket kan få fler att installera alkolås. Som redogörs för närmare nedan har regeringen också beslutat om att den statliga fordonsparken successivt ska förses med alkolås. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har angett som sin långsiktiga ambition att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare från att köra, ska bli standard i alla nya fordon. Utskottet anser att för att uppnå en bred användning är det angeläget att mer användarvänliga och mindre kostsamma alkolås kan tas fram. Utskottet är väl medvetet om att förare påverkade av droger eller trötthet innebär en trafiksäkerhetsrisk.