bet · GY01MJU1 · 2010-12-07 00:00:00 — 2009/10:377.] godkände regeringens förslag att etappmål bör ersätta de nuvarande delmålen i miljömålssystemet. I detta ingår att etappmålen i stor utsträckning ska vara målövergripande och inriktas på den samhällsomställning som behövs i ett generationsperspektiv som mål inom EU eller genom internationella överenskommelser införlivas i miljömålssystemet. Av propositionen framgick att regeringen skulle fastställa etappmålen men att etappmål av särskild vikt skulle beslutas av . godkände regeringens förslag att det nuvarande delmålet till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ersätts av ett etappmål till 2020 med samma lydelse. fastställda delmål bör, enligt regeringen, upphöra att gälla när nya etappmål beslutas. Regeringen ansåg att en parlamentarisk beredning skulle ta fram förslag till etappmål. I samband med utskottets behandling av miljömålspropositionen hänvisade det till budgetbetänkandet för utgiftsområde 20.20[ . 2009/10:MJU1.] När det gällde den förutsedda beredningen av etappmålen påpekades det att utskottet hade noterat att regeringen i budgetpropositionen hade framhållit att utskott har en viktig roll att spela när det gäller att precisera sina behov av resultatinformation och att föra en aktiv resultatdialog med regeringen. Utskottet ansåg att det är önskvärt att såväl som regeringens och förvaltningens behov av resultatinformation beaktas i den fortsatta utvecklingen av miljömålssystemet. Av dessa skäl är det också väsentligt med en fortsatt god dialog mellan och regeringen. Enligt utskottets mening gäller detta även de etappmål som ska tas fram med stöd av den parlamentariska beredningen. I budgetpropositionen uppger regeringen att visionen är att 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utsläppen för ska minskas till 2020 jämfört med . Målet avser verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter och innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre 2020 i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). 5.2 Anslag inom klimatområdet Av de 17 anslag som ingår i området Miljöpolitik i statsbudgeten är dels anslag 1:10 Klimatanpassning, dels anslag 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar särskilt inriktade mot klimatområdet. Anslagen omfattning redovisas i tabellen nedan. Tabell 2 Utgiftsutvecklingen för anslag under utgiftsområde 20 () 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Källa: Prop. 2010/11:1 utg.omr. Anslaget för klimatanpassning används för vissa förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa kostnader som följer med insatserna. När det gäller anslaget för internationella klimatinvesteringar, används detta till insatser som syftar till att uppfylla det svenska åtagandet till 2020 och framtida internationella klimatåtaganden genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för s.k. gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling samt för att utveckla liknande mekanismer som upprättas inom ramen för . I samma syfte får anslaget användas för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget används också för att utveckla systemet för handel med utsläppsrätter och för att finansiera övervakning i anknytning till internationell utsläppshandel. Anslaget får även användas till att bidra till finansieringen av den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter. Regeringen uppger att beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014 för bl.a. anslag 1:10 Klimatanpassning. Det viktiga klimatanpassningsarbetet som inleddes behöver fortsätta och utvecklas. Regeringen avser därför att återkomma med besked om fortsatt finansiering efter 2012, vilket också gäller för anslag 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Enligt regeringens resultatredovisning under utgiftsområde 20 för klimatområdet har följande uppnåtts: Trenden är att utsläppen av växthusgaser i minskar. har de årliga utsläppen varierat mellan som högst 1996 och som lägst 2007. har utsläppen samtliga år legat års nivå. Utsläppen 2007 var lägre än 1990. Det är främst utsläppen från bostäder och lokaler som minskat, medan utsläppen från transporter, arbetsmaskiner samt av fluorerade växthusgaser har ökat. Personbilarnas utsläpp av koldioxid har minskat från /km till /km. Den ökande andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen uppges vara en bidragande orsak till minskningen. har fastställt ett nytt klimatpolitiskt mål. I sin analys drar regeringen slutsatsen att det nationella delmålet för perioden 20082012 bör kunna nås och att , med det nya klimatpolitiska mål som beslutat, på ett ambitiöst sätt bidrar till de globala utsläppsreduktioner som behövs på lång sikt. Vidare redovisas att det långsiktiga målet om halten av växthusgaser i atmosfären, enligt , är mycket svårt att nå. Regeringen anger att koldioxidskatt och energiskatt är kraftfulla och samhällsekonomiskt effektiva styrmedel som även i fortsättningen bör vara centrala delar av den svenska klimatpolitiken. För att fortsatt stimulera till inköp av miljöbilar även efter att miljöbilspremien har upphört anser regeringen att miljöbilar bör skattebefrias . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Kyotoprotokollets första åtagandeperiod går ut . Ett mandat för förhandlingar om utsläppsbegränsningar antogs i (Action Plan, BAP). Som ordförande i ledde unionen i förhandlingarna. Att nå en överenskommelse i var en övergripande prioritering för det svenska ordförandeskapet. Trenden är att utsläppen av växthusgaser i minskar. har de årliga utsläppen varierat mellan som högst koldioxidekvivalenter 1996 och som lägst 2008. har utsläppen samtliga år legat års nivå. Utsläppen 2008 var lägre än 1990. Utsläppen av växthusgaser i uppgick till . Jämfört med 2007 var minskningen drygt , främst tack vare lägre utsläpp från industrin, från uppvärmning av bostäder och lokaler samt från transporter. har beslutat om delmål för utsläpp av växthusgaser för perioden 20082012 samt . Delmålet för perioden 20082012 innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre som ett medelvärde för perioden 20082012 än utsläppen . Målet ska uppnås utan beaktande av upptag i kolsänkor eller användning av flexibla mekanismer. Det klimatpolitiska målet innebär att utsläppen för 2020 bör vara lägre än utsläppen 199021[ Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300.]. Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. I uppgiften ingår att stödja såväl kommunernas som näringslivets klimat- och energiarbete. Den långsiktiga visionen för klimatpolitiken är att inte har några nettoutsläpp . Regeringen bedömer att det nationella klimatmål som antagits av för perioden 20082012 bör kunna nås. Regeringen bedömer att målet kommer att kunna nås med de åtgärder som redovisas i regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat22[ Prop. 2008/09:162.]. Med det klimatpolitiska målet som beslutat om bidrar på ett ambitiöst sätt till de globala utsläppsreduktioner som behövs på lång sikt. Regeringen refererar bedömning som innebär att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är mycket svårt att nå eftersom de globala utsläppen av växthusgaser fortsätter att öka. Koldioxidskatten syftar till att uppnå klimatmål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och bör även i fortsättningen vara en central del av den svenska klimatpolitiken. Vissa strukturella förändringar har beslutats i skattesystemet på klimat- och energiområdet i syfte att öka träffsäkerheten och effektiviteten (prop. 2009/10:41). Regeringen redovisade de allmänna riktlinjerna för skattesystemet i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) och i klimatpropositionen (prop. 2008/09:162). Genom åtgärder inom ramen för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer och liknande styrmedel kan utsläppsminskningar åstadkommas genom kostnadseffektiva åtgärder även utanför och EU:s gränser. Härigenom kan industriländerna ta ansvar för och finansiera nödvändiga åtgärder även i utvecklingsländerna som står för en växande andel av de globala utsläppen. Formerna för dessa åtgärder utvecklas löpande, och bidrar till att förenkla och förbättra regelverket i syfte att säkerställa trovärdighet och effektivitet. EU:s system för utsläppshandel är centralt för att uppfylla EU:s klimatpolitiska mål. Systemet omfattar närmare hälften av unionens utsläpp och omkring en tredjedel av svenska utsläpp. De förändringar av systemet som beslutats och genomförs innebär att det blir mer kraftfullt och effektivt. Arbetet med de regionala klimat- och energistrategierna har varit av varierande omfattning och kvalitet i länen. Om de klimat- och energipolitiska målen ska nås är det viktigt att de omsätts i konkreta åtgärder. I syfte att höja kvaliteten i det energi- och klimatarbete som bedrivs på regional och lokal nivå bedömer regeringen att erfarenheter kring framgångsrika arbetssätt bör spridas mellan länen. Därför har regeringen bl.a. utsett tre pilotlän för grön omställning. Genom att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter kan de län som kommit längst i sitt arbete ge vägledning till andra län. Regeringen uppger att har, med anledning av , givit regeringen till känna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut23[ . 2009/10:MJU21, rskr. 2009/10:223.]. Det faktiska överskottet kan fastställas sedan avräkning skett 2014, regeringen avser att återkomma till i frågan. Beträffande utsläppskrediter som härrör från projektbaserade flexibla mekanismer innebär beslut att det svenska klimatmålet delvis uppnås genom flexibla mekanismer som CDM. 6 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har förståelse för de svårigheter som finns med att göra en rättvisande resultatredovisning i årets budgetproposition eftersom miljömålssystemet är under förändring. beslutade , efter förslag från regeringen, om en ny målstruktur för miljömålsarbetet. Det är delvis svårt att avgöra i vilken utsträckning den nya strukturen har påverkat regeringens redovisning av resultaten i budgetpropositionen . Gruppen vill därför framhålla betydelsen av att ska kunna följa och analysera den långsiktiga utvecklingen av resultaten även när strukturer ändras. arbete med att analysera resultatredovisningen hade sannolikt underlättats av en ökad tydlighet när det gäller klargöranden om vilken bedömningsgrund som har använts. Gruppen vill i sammanhanget även peka på vikten av uppföljningar som underlag för politiska beslut. Inom miljöområdet är det viktigt att tydligt kunna följa miljötrenderna och för det behövs grunddata. Gruppen har även inriktat sin uppföljning på att analysera vissa frågor som rör klimatet och havsmiljön, på grundval av utskottets tidigare insatser och beslut. har till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan fastställt sammanlagt två delmål om utsläpp av växthusgaser för perioden 2008201224[ Prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163.] och till 202025[ Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300.]. Ett delmål avser de svenska utsläppen för 20082012. Delmålet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än utsläppen . godkände regeringens förslag att etappmål bör ersätta de nuvarande delmålen i miljömålssystemet. För miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ersattes delmålet med etappmål med samma lydelse. Målet för den svenska klimatpolitiken till 2020 är att utsläpp ska vara lägre än utsläppen . Det innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre jämfört med nivå. Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk och vattenbruk samt delar av industri m.m. beslutade om en sammanhållen klimat- och energipolitik. Den långsiktiga inriktningen på klimatpolitiken är att inte ska ha några nettoutsläpp . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehåller den trend som kan iakttas dvs. om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning. Utskottet har i olika sammanhang uttryckt sin oro över att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. har utskottet lyft fram att det är glädjande att de svenska utsläppen minskar. Regeringen uppger i resultatredovisningen att utsläppen var lägre än 1990. låg de svenska utsläppen års utsläpp. Gruppen anser att detta bekräftar att de styrmedel som används för att minska utsläppen av växthusgaser ger avsedd effekt. Regeringen redovisar i såväl årets som förra årets resultatredovisning att man bedömer dels att det nationella klimatmål som antagits av för perioden 20082012 bör kunna nås, dels att målet kommer att kunna nås med de åtgärder som redovisas i regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen inte har relaterat frågan om måluppfyllelse till hanteringen av det svenska överskottet av utsläppsrätter. Som tidigare framgått har beslutat om ett tillkännagivande om hanteringen av utsläppsrätter på grundval av en redogörelse av . Av underlaget framgår att kommer att få ett överskott av utsläppsrätter som kan säljas, annulleras eller sparas. Om utsläppsrätterna säljs eller sparas för att sedan användas, kommer beslutade delmål inom ramen för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan inte att nås enligt redogörelse. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen nämner tillkännagivande i anslutning till iakttagelser. Regeringen uppger att man avser att återkomma till i samband med att en slutlig avräkning av utsläppsrätterna genomförs 2014. Utskottet förutsatte i sitt betänkande om hantering av utsläppsrätter att regeringen skulle återkomma till med uppgifter om det svenska överskottet av utsläppsrätter inklusive uppskattat värde för dessa (bet. 2009/10:MJU21). Regeringen har också återkommit till med vissa uppgifter om överskottet i skrivelse 2009/10:101 Årsredovisning för staten 2009. I skrivelsen kommenteras det förväntade överskottet av utsläppsrätter. Enlig regeringen tyder de senaste prognoserna på att kommer att få ett överskott av utsläppsrätter, dvs. att utsläppen av växthusgaser kommer att vara lägre än det förutsedda innehavet av utsläppsrätter för perioden 20082012. Överskottet uppskattas till ca koldioxidekvivalenter. har det skett en viss handel med utsläppsrätter. Handeln har dock varit begränsad, och transaktionerna är inte offentliga. Marknaden kan därmed, enligt skrivelsen, inte anses vara likvid, vilket innebär att en värdering av ett förväntat överskott är högst osäker. Någon värdering av överskottet har därmed inte kunnat göras, och därmed har inte någon tillgång redovisats i balansräkningen. välkomnade, i sin behandling av skrivelsen, att regeringen i årsredovisningen kommenterade förväntade överskott av utsläppsrätter. Utskottet noterade dock att redovisningen avser överskottet i relation endast till åtagandet i förhållande till Kyotoprotokollet och inte i relation till nationella mål. I det yttrande som utskottet lämnade till miljö- och jordbruksutskottet i frågan (yttr. 2009/10:FiU7y) gjorde utskottet en skillnad mellan överskottet i förhållande till Kyotoprotokollet respektive till nationella mål. Utskottet ansåg fortfarande att detta är giltigt och bör framgå i regeringens fortsatta redovisning av frågan. Gruppen har vidare erfarit att det pågår en process på den internationella nivån, inom bl.a. EU, när det gäller hanteringen av överskottet av utsläppsrätter. Enligt gruppens mening är det angeläget att är pådrivande i internationella sammanhang för att minska utsläppen av växthusgaser. Gruppen anser att det är väsentligt att frågan om hanteringen av överskottet av utsläppsrätter ingår som en del i internationella klimatarbete. När det gäller det svenska överskottet av utsläppsrätter har gruppen förståelse för att det är svårt att fastställa hur stort det svenska överskottet blir eftersom åtagandeperioden ännu inte är slut. Gruppen utgår från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Likaså utgår gruppen från att regeringen i såväl årets resultatredovisning som kommande redovisningar väger in alla aspekter som har betydelse för bedömningar om måluppfyllelse av de av fastställda miljökvalitetsmålen inklusive de etappmål eller delmål som är kopplade till respektive mål. Utskottet har under en rad år uppmärksammat att tillståndet i våra hav är oroande. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att denna uppfattning kvarstår. Utskottet genomförde 2008 en fördjupad uppföljning om havsmiljön. Läget var redan då allvarligt, t.ex. när det gällde övergödning. Utskottet underströk i sitt uttalande , som gjordes i samband med behandlingen av havsmiljöpropositionen, att havsmiljöarbetet måste intensifieras och att ambitionerna i arbetet måste höjas. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser därför att det är positivt att det i budgetpropositionen såväl som 2011 redovisades exempel på insatser för att förbättra havsmiljön. Arbetet med att bilda skyddsområden har gått framåt. Exempelvis invigdes första , , . Det är också positivt att östra torskbestånd visar tecken på återhämtning, vilket utskottet framförde i förra årets granskning av regeringens resultatredovisning. Det förefaller som om den positiva utvecklingen håller i sig, vilket gruppen anser är glädjande. Gruppen anser dock, i likhet med förra årets redovisning, att det finns ett fortsatt behov av att insatser mot utkast av fisk vidtas. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri samt omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Gruppen konstaterar att det sker ett förändringsarbete som rör havsmiljöfrågorna. Därtill kommer de förändringar som gäller för alla miljömål. Gruppen anser att det är positivt att regeringen aviserar fortsatta åtgärder för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och i kombination med förslag om betydande anslagsförstärkningar. vill gruppen understryka att regeringens redovisning av resultat av insatserna behöver förbättras. Det är, enligt gruppens mening, särskilt angeläget när det sker en betydande resursförstärkning för att kunna göra bedömningar om åtgärdernas effektivitet och bidrag till måluppfyllelse. Detta gäller även för förändringsarbetet i övrigt. Det är viktigt att utskottet i sin fortsatta uppföljningsverksamhet kan följa och analysera regeringens redovisning av vilka resultat som uppnås med statliga satsningar och bedöma de uppnådda resultaten. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att resultatinformationen i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 behöver utvecklas. Gruppen anser att det är en fördel att frågor om hur mål ska följas upp behandlas i samband med att nya etappmål tas fram och beslutas. De synpunkter som utskottet har framfört äger, enligt gruppen, fortfarande giltighet. Utskottet har tidigare kommenterat resultatredovisningen när det gäller bl.a. behovet av att resultatredovisningen tydligare inriktas på att redovisa och analysera resultat i stället för att redovisa nya insatser. Utskottet har framhållit att det är väsentligt att de synpunkter som utskottet framför uppmärksammas i regeringens utvecklingsarbete. Utskottet har hänvisat till de riktlinjer som beslutats av där det framgår att regeringen på ett bättre sätt måste leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Utskottet har betonat att en viktig utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet bör vara att underlätta och utskottens arbete med uppföljning och utvärdering. Det är önskvärt att detta beaktas i den fortsatta utvecklingen av miljömålssystemet. Tydliga mål och indikatorer behövs. Gruppen menar att denna bedömning kvarstår. Det finns, enligt gruppens mening, behov av ökad långsiktighet i valet av vilka indikatorer som redovisas samt redovisning av jämförbara tidsserier så att kan följa utvecklingen. När miljömålssystemet förändras är detta en viktig fråga att beakta så att behovet av kontinuitet kan tillgodoses. Insatser som staten vidtar för att nå målen inom klimatområdet respektive havsmiljöområdet sker ofta inom ramen för andra utgiftsområden. Utskottet har efterfrågat en sammanhållen redovisning av vilka de viktigaste statliga insatserna är för respektive område och en redogörelse för resultatet av insatserna i budgetpropositionen. En naturlig utgångspunkt för en sådan redovisning är beslut med anledning av klimatpropositionen och havsmiljöpropositionen. I och med att en sådan redovisning inkluderar många olika samhällssektorer bedömde utskottet att det kan vara lämpligt att med jämna mellanrum inför utskottets budgetberedning redovisa resultat även i form av en särskild resultatskrivelse. Gruppen vill även i årets uppföljning framföra denna bedömning. Uppföljning av statens satsning på hållbara städer har i olika sammanhang behandlat frågor som rör utvecklingen i våra städer. har bl.a. anslagit medel till ett ekonomiskt stöd till hållbara städer om totalt . Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade vid sitt sammanträde att följa upp statens satsning på hållbara städer. bekräftade utskottet beslutet att genomföra uppföljningen. Inom har flera utskott ansvar för olika frågor som rör utvecklingen av hållbara städer. Exempelvis finns anslaget för Delegationen för hållbara städer under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och omfattar därmed miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde, medan däremot ingår i civilutskottets beredningsområde. Mot den bakgrunden har civilutskottet inbjudits att delta i uppföljningen. Uppföljningen har i första hand inriktats på att studera hur satsningen på hållbara städer har organiserats och lagts upp, vilka insatser som görs av delegationen samt vilka andra insatser som görs för hållbar stadsutveckling. Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. deltog även ledamöter från civilutskottet i gruppens arbete. Underlagen till uppföljningen har tagits fram av utvärderaren vid utvärderings- och forskningsfunktionen vid i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. I arbetet har även deltagit föredraganden , utredaren , utvärderaren Gün , praktikanten och sakkunnige . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin rapport där resultaten av uppföljningen redovisas. Per Åsling (C) Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statens satsning på hållbara städer.