bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — framhåller i sin bedömning av regeringens budgetproposition har behovet av höjningar av miljöskatter eller andra miljöpolitiska åtgärder för att klara miljömålet 2020 minskat. En svagare ekonomisk utveckling , jämfört med tidigare bedömningar, väntas leda till lägre utsläpp av växthusgaser. Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver en årlig justering med konsumentprisindex med hänsyn enbart till klimatmålet. Utskottet anser att regeringen bedriver en väl sammanhållen miljöpolitik med realistiska och mätbara mål. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har drivit en ansvarsfull ekonomisk politik med ordning och reda i statens finanser. Detta i kombination med en tydlig arbetslinje ger utrymme för satsningar inom miljöområdet. Framåtsyftande planeringsram för infrastruktur beslutade om en ambitiös och framåtsyftande planeringsram för infrastrukturåtgärder. Ramen omfattar för perioden 20102021. Genom denna omfattande infrastruktursatsning skapas förutsättningar för en samhällsekonomisk, effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Utskottet anser att regeringens trafikövergripande plan är väl avvägd mot de behov, förutsättningar och resurser som finns. Socialdemokraterna, och avser att satsa ca mer än regeringen på infrastrukturinvesteringar . Motionärerna redovisar effekterna av sitt förslag på det offentliga finansiella sparandet endast . Detta gör att en jämförelse med regeringens förslag, som sträcker sig , blir ofullständig. Av oppositionens totala statliga infrastruktursatsning på ca utöver regeringens satsning utfaller 2011. Resten, dvs. ca , infaller åren därefter fram . Hur satsningen finansieras framgår inte av motionen eftersom den endast avser 2011. har tidigare behandlat finansieringen av motionärernas infrastruktursatsning, se betänkande 2009/10:FiU20 s. 9798. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker finansutskottet regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionens budgetmotioner avstyrks liksom övriga här aktuella motioner. 3 Beslut om utgiftsramar och beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets förslag i korthet fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2011, 2012, 2013 och 2014. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med regeringens förslag. godkänner också regeringens beräkningar av förändringen av anslagsbehållningar, myndigheters m.fl. in- och utlåning i och den kassamässiga korrigeringen . godkänner regeringens förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) och lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). godkänner regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 2011. Oppositionspartiernas alternativa förslag avslås. Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (SD). Detta kapitel behandlar det s.k. rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänner en beräkning av statsbudgetens inkomster. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att godkänner ett antal budgetpåverkande poster, såsom beräkning av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . De förslag som behandlas är propositionen punkterna 27, 11, 12 och 1618, motionerna Fi230 av Socialdemokraterna, och yrkandena 26 och Fi231 av yrkandena 2 och 3. Kapitlet är disponerat enligt följande. Inledningsvis i avsnitt 3.1 behandlas den samlade nivån för statens utgifter som kommer till uttryck i utgiftstaket. I avsnitt 3.2 behandlas ramarna som ska gälla för respektive utgiftsområde. I avsnitt 3.3 behandlas statsbudgetens övriga utgifter, dvs. förslag om anslagsbehållningar, myndigheternas in- och utlåning i samt kassamässig korrigering. I avsnitt 3.4 behandlas beräkningen av inkomsterna och de olika skatteförslagen på inkomstsidan samt regeringens lagförslag. I avsnitt 3.5 presenteras översiktligt regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten tas upp i avsnitt 3.6. I avsnitt 3.7 redovisas en översikt över yttranden från andra utskott. Slutligen i avsnitt 3.8 framgår finansutskottets ställningstagande till utgiftsramarna och inkomstberäkningen. 3.1 Utgiftstak för staten Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statsbudgeten, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., och utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftstaket utgör ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket ska sättas på ett sådant sätt att det ger förutsättningar att uppnå överskottsmålet om ett genomsnittligt finansiellt sparande i den offentliga sektorn på av BNP över en konjunkturcykel och därmed skapa förutsättningar för långsiktigt uthålliga finanser. Regeringen föreslår under punkt 2 i propositionen att utgiftstaken fastställs till 1 063 respektive . Under punkt 3 föreslår regeringen att utgiftstaken fastställs till 1 093 respektive . Utgiftstaken har tidigare fastställt till 1 054 respektive utifrån regeringens förslag ekonomiska vårproposition. Även finns en bedömning av utgiftstaken som regeringen gjorde ekonomiska vårproposition och som uppgick till 1 084 respektive . Förändringarna av utgiftstaken beror på tekniska justeringar. Syftet med tekniska justeringar är att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder en justering. Flertalet av de reformer som föranleder en justering av utgiftstaket avser förändringar som påverkar statsbidragen till kommuner och landsting. Regeringen föreslår t.ex. att grundavdraget för pensionärer höjs 2011. Förslaget leder till minskade skatteintäkter för kommuner och landsting. För att inte kommunernas och landstingens inkomster ska försämras föreslår regeringen att utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänt bidrag till kommuner ökas med det belopp som motsvarar skattebortfallet. Justeringen av utgiftstaket medför att stramheten mellan de offentliga utgifterna och utgiftstaket upprätthålls. Regeringens förslag till utgiftstak innebär följaktligen, med hänsyn tagen till tekniska justeringar, att tidigare beslutade utgiftstak ligger fast. Regeringen bedömer att utgiftstaket bör öka med 2013 och 2014. Förändringen innebär en lägre ökningstakt jämfört till följd av ett förbättrat konjunkturläge. Nivån på taken innebär en återgång till utgiftstak som i högre grad är förenliga med överskottsmålet och långsiktigt hållbara finanser, enligt regeringen. I tabell 3.1 redovisas regeringens förslag till utgiftstak för staten. Tabell 3.1 Regeringens förslag till utgiftstak för staten 20112014 Miljoner kronor och procent av BNP Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor därav Minskning av anslagsbehållningar Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgiftstak för staten i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Socialdemokraterna, och föreslår i sin motion Fi230 yrkande 2 att utgiftstaket för staten fastställs till 2011 och 2012. föreslår motionärerna i yrkande 3 att utgiftstaket fastställs till . anges inget tak. Motionärerna anger inte något skäl till det högre taket i förhållande till regeringens förslag. Budgeteringsmarginalen föreslås minska med ca . föreslår i sin motion Fi231 inga alternativa utgiftstak i förhållande till regeringens förslag. Däremot föreslås minskade utgifter för staten med motsvarande ca 2011, vilket innebär att budgeteringsmarginalen ökar med motsvarande belopp. I tabell 3.2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 20112014. Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 20112014 Regeringens förslag till utgiftstak Avvikelse i förhållande till regeringen Källor: Budgetpropositionen , motion Fi230 och motion Fi231. 3.2 Statsbudgetens utgifter per utgiftsområde Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 5 att utgifterna fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av tabell 3.3. Socialdemokraterna, och samt förordar i sina respektive motioner Fi230 yrkande 5 och Fi231 yrkande 3 alternativa förslag till regeringens fördelning av utgifter på utgiftsområden. Oppositionspartiernas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framgår av tabell 3.3. Tabell 3.3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källor: Budgetpropositionen , motion Fi230 och motion Fi231. I förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition beräknas statens utgifter öka med ca 2011. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas öka med ca 2011. De takbegränsade utgifterna (där statsskuldsräntorna inte ingår) beräknas öka med ca 2011. Förändringarna av utgifterna förklaras i huvudsak av reformer, nya makroekonomiska förutsättningar samt nya prognoser för volymer (se tabell 8.10 s. 186 budgetpropositionen finansplan m.m.). Föreslagna reformer ökar utgifterna med ca 2011 jämfört med vårpropositionen. Nya makroekonomiska förutsättningar beräknas minska utgifterna med ca 2011. Förändrade makroekonomiska förutsättningar beräknas även minska utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, som en följd av att balansindex skrivits ned. Sammantaget medför förändrade makroekonomiska förutsättningar att de takbegränsade utgifterna minskar med ca jämfört med vårpropositionen. Nya prognoser för volymer inom främst regelstyrda transfereringssystem förändrar också utgifterna . Sammantaget medför volymförändringarna ökade takbegränsade utgifter med ca 2011. Vissa reformer och förändringar som regeringen föreslår i denna proposition föranleder en teknisk justering av utgiftstaket för staten. Sammantaget innebär dessa tekniska justeringar att de takbegränsade utgifterna ökar med 2011. Posten Minskning av anslagsbehållningarna beräknas minska med ca . Övriga förklaringsfaktorer som nya prognosmetoder, ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i , ökar utgifterna med ca . Sammantaget beräknas dessa övriga poster öka de takbegränsade utgifterna med ca . Socialdemokraterna, och samt förordar alternativa förslag till utgiftsfördelning jämfört med regeringens förslag. Oppositionspartiernas förslag framgår av tabell 3.3. I förhållande till regeringens förslag föreslår Socialdemokraterna, och bl.a. en besparing på utgiftsområde 1 med ca , vilken förklaras av minskade anslag till . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med . Socialdemokraterna, och förordar ökade utbildnings- och jobbsatsningar och höjda ersättningar i trygghetssystemen, vilket leder till högre ramar för utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt 16 Utbildning och universitetsforskning. Satsningar på bl.a. investeringsstöd och utvidgat ROT-stöd medför att Socialdemokraterna, och förordar en högre utgiftsram på utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik med jämfört med regeringens förslag. Socialdemokraterna, och föreslår också högre ramar för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med jämfört med regeringens förslag. Även föreslår en besparing på utgiftsområde 1 med ca , vilken främst förklaras av en besparing på . För utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap vill i stället öka anslaget med ca . förordar minskade ramar på utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd, 8 Migration samt 13 Integration och jämställdhet. De vill även införa bl.a. ett stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken och förordar en högre ram än regeringen på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. För utgiftsområde 25 förordar en lägre ram än regeringen, vilket förklaras av ökade kommunalskatteintäkter som neutraliseras genom minskade statsbidrag. 3.3 Statsbudgetens övriga utgifter Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter . Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan i viss utsträckning sparas och användas efterföljande budgetår. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna mot efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag påverkar statsbudgetens utgifter och redovisas på budgetens utgiftssida som en beräkningspost kallad Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Jämfört med regeringens vårproposition har utgiftsprognoserna generellt justerats upp mer än anslagna medel, varför posten Minskning av anslagsbehållningar revideras upp med . Regeringen beräknar att anslagsbehållningarna kommer att öka med ca 2011 (punkt 6). nettoutlåning utgörs av myndighetens in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala nettoupplåning för finansiering av studielån samt nettoutlåning för infrastrukturinvesteringar. Inbetalningar av premiepensionsmedel placeras tillfälligt på ett konto i Riksgälden fram till dess att de definitiva pensionsrätterna fastställts och tillgodoförs på pensionsspararnas konton hos . De årliga inbetalningarna av premiepensionsmedel beräknas successivt öka 20092014. Utbetalningarna av premiepensionsmedel beräknas vara ungefär lika stora som inbetalningarna 20092014. Regeringen beräknar nettoutlåning till (punkt 11). Kassamässig korrigering är en beräkningspost som är nödvändig för att budgetsaldot ska bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalning respektive anslagsavräkning sker olika budgetår, dels om det förkommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Regeringen beräknar den kassamässiga korrigeringen till 2011. Den ovanligt stora kassamässiga korrigeringen beror i huvudsak på sammanslagningen av . antas sälja Insättningsgarantifondens innehav av statspapper så att de kan införlivas i Stabilitetsfonden. Transaktionen påverkar inte statens lånebehov varför det uppstår en kassamässig korrigeringspost med motsvarande belopp. Oppositionspartierna har inga förslag till förändringar av övriga utgifter. I budgetpropositionens yrkande 4 föreslår regeringen att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster. I tabell 3.4 redovisas en detaljerad uppställning av statsbudgetens inkomster . Utöver de åtgärder på skatte- och avgiftsområdet som redovisas i det följande omfattar inkomstberäkningen vissa åtgärder som budgeterats ekonomiska vårproposition. Åtgärderna avser höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk och höjd stämpelskatt på lagfarter för juridiska personer fr.o.m. (prop. 2009/10:206, bet. 2009/10:SkU48), slopad revisionsplikt för mindre företag (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28) och bättre skattemässiga förutsättningar för biogas samt landansluten el till fartyg i hamn (prop. 2009/10:144, bet. 2009/10:SkU34). Slutligen ingår det förslag om förenklade momsregler till följd av ny redovisningslagstiftning (prop. 2009/10:235) som bereds av . I motionerna från Socialdemokraterna, och samt redovisas alternativa inkomstberäkningar. Se tabell 3.4. Tabell 3.4 Regeringens och oppositionspartiernas beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till pensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1620 Övriga skatter, hushåll 1630 Övriga skatter, företag 1640 Intäkter som förs till fonder 1700 Avgående poster, skatter till EU 1800 Avgående poster, skatter till 1812 Avgifter till AP-fonder Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , motion Fi230 och motion Fi231. Skatter på arbetsinkomster förvärvsinkomstbeskattningen Regeringen anför att det finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra välfärden för pensionärerna och mildra krisens efterverkningar för denna grupp. Även om pensionerna har ökat sedan följsamhetsindexeringen infördes /02 ser de ekonomiska villkoren för pensionärer olika ut beroende på ålder och tidigare arbetsmarknadsanknytning. Den automatiska balanseringen inom inkomst- och tilläggspensionssystemet och utvecklingen av inkomstindex har gjort att pensionerna sänkts och fortsätter inkomst- och tilläggspensionerna att sjunka. Däremot stiger garantipensionerna som en följd av att prisbasbeloppet räknas upp. kommer inkomst- och tilläggspensionerna att återgå till de nivåer de skulle ha haft om den automatiska balanseringen inte ägt rum. Det sker när den ekonomiska tillväxten tar fart igen och ålderspensionssystemet återigen uppnår balans. Regeringen gör bedömningen att det finns skäl att ytterligare förstärka grundavdraget med för att värna pensionärernas välfärd. Det bedöms som lämpligt att låta arbetslinjen påverka utformningen av förslaget. Drivkrafterna att arbeta kan förstärkas genom att skattesänkningen stiger med inkomsten i vissa inkomstintervall. På så sätt kommer ökat arbete under de aktiva åren att leda till högre nettopension än vad som gäller enligt dagens skatteregler. En sådan utformning medför även att förstärkningens tyngdpunkt i kronor räknat läggs hos dem som får en större pensionsnedskrivning. En utformning som innehåller båda dessa utgångspunkter innebär att skattesänkningen ökar välfärden för pensionärerna, stärker arbetslinjen och bidrar till att genomföra regeringens politik att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Regeringens förslag (punkt 17 i denna del) innebär att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt höjs så att avdraget uppgår till hela den taxerade förvärvsinkomsten och sedan trappas upp. För inkomster är avdraget och trappas sedan av. För inkomster är avdraget . Förslaget innebär att skattesänkningen som mest kan uppgå till ca beroende på den taxerade inkomstens storlek och personens marginalskatt. Alla som vid beskattningsårets ingång har fyllt och betalar inkomstskatt får en skattesänkning. De ändrade reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering (avsnitt 6.2.2 Ytterligare skattesänkning för pensionärer). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att alkolås som är installerat i en förmånsbil inte ska påverka bilförmånens värde (bet. 2006/07:SkU10, rskr. Regeringen avser att senare under innevarande återkomma till med förslag om att extrautrustning i form av alkolås ska vara skattefri i förmånsbilar. Det kommande förslaget bör enligt regeringens bedömning träda i kraft (avsnitt 6.2.3 Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar). Skatter på arbetsinkomster socialavgifter m.m. Regeringen föreslår att socialavgifterna justeras. Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till . Efterlevandepensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till . Arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till . Detta föranleder en höjning av den allmänna löneavgiften till . Justeringen görs inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag. De nya nivåerna gäller fr.o.m. (punkterna 16 och 18, avsnitt 6.3.1 Förändrade nivåer för socialavgifter). Skatter på kapitalägande kapital- och egendomsskatter Regeringen avser att återkomma till med förslag om en ny schablonbeskattad sparform för vissa finansiella instrument, benämnd investeringssparkonto. Enligt dagens huvudregel beskattas en kapitalvinst det år avyttringen sker. I syfte att förenkla för fysiska personer att spara i aktier och andra finansiella instrument vill regeringen pröva ett alternativt beskattningssystem med ett investeringssparkonto för finansiella instrument. Den löpande beskattningen av kapitalvinster och kapitalförluster ska enligt denna modell ersättas med en schablonmässigt beräknad avkastning på värdepapper som är knutna till kontot. För att effektivisera beskattningen av kapitalförsäkring och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten förutser regeringen även ett behov av vissa justeringar i beskattningen av kapitalförsäkringar. Det kommande förslaget bör enligt propositionen träda i kraft (avsnitt 6.4.1 Förenklad beskattning av värdepapper genom investeringssparkonto). Regeringen aviserar också ett förslag till omläggning av beskattningen av investeringsfonder och delägare i sådana fonder. Ett nytt UCITS-direktiv som öppnar möjlighet för investeringsfonder att göra gränsöverskridande fusioner kommer fr.o.m. mitten av 2011 att reglera villkoren för investeringsfonder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES. För att undvika skattebortfall till följd av direktivet och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten i förhållande till sparande direkt i aktier bör beskattningen av svenska investeringsfonder helt ersättas med beskattning på delägarnivå. Målsättningen är att detta förslag och förslaget om investeringssparkonto ska utformas på ett sådant sätt att de sammantagna effekterna blir offentligfinansiellt neutrala även på kort sikt. Även detta förslag bör träda i kraft (avsnitt 6.4.2 Reformerad beskattning av investeringsfonder). Regeringen föreslår att schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt höjs från till fr.o.m. . Av förenklingsskäl gäller höjningen även schablonavdraget vid försäljning av produkter från den egna bostaden. Även om det enligt propositionen är svårt att bedöma exakt hur bostadsutbudet kommer att påverkas måste utgångspunkten enligt propositionen vara att ett höjt schablonbelopp stimulerar till ökad andrahandsuthyrning av bostäder, vilket bl.a. kan främja rörligheten på arbetsmarknaden och öka utbudet av bostäder åt studenter (punkt 17 i denna del, avsnitt 6.4.3 Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder). Skatter på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter Regeringen avser att stimulera till en ökad användning av biodrivmedel. För att möjliggöra en ökad inblandning av biodrivmedel skattebefrias 6,5 volymprocent etanol i bensin och 5 volymprocent FAME i diesel. Denna befrielse från koldioxid- och energiskatt bör åstadkommas genom dispensbeslut från regeringen fr.o.m. . Befrielse från koldioxid- och energiskatt bör även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel som helt saknar fossilt innehåll.