bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Men det drabbar också vårt land och leder till sämre konkurrenskraft och färre jobb, vilket i sin tur drabbar välfärden.Det allra största problemet just nu är dock kvaliteten i högskolan. De studenter som kommer in ägnar åt, och lägger flera hundra tusen på, sin högskoleutbildning. Vad har de då för förväntningar när de tar sitt första kliv in på högskolan? Det är säkert olika, men det de definitivt har rätt till är en bra utbildning med ett rimligt antal undervisningstimmar. De har rätt till en utbildning med forskningsanknytning. De har rätt till bra villkor så att de kan försörja sig, skaffa bostad, bli sjuka, skaffa barn. De har rätt till kontakt med arbetsmarknaden så att de kan få ett jobb efter avslutad utbildning. Allt detta kan inte garanteras . Långvarig urholkning av resurserna kombinerat med att högskolorna får nya uppgifter leder obönhörligen till försämrad kvalitet.Därför vill vi investera ytterligare 200 miljoner för fler lärarledda timmar, 50 miljoner för karriär- och yrkesvägledning och 40 miljoner för praktikplatser. Vi har också förslag på åtgärder för studentbostäder, trygghet och ekonomiska villkor, men det faller som bekant under andra utgiftsområden.När det gäller forskningsanknytningen ser villkoren väldigt olika ut beroende på vilken högskola man studerar vid. Dessa olikheter förstärks sannolikt av det nya resursfördelningssystemet. Vi kan alla bli överens om att det är rätt att gynna kvalitet. Men det är inte alldeles enkelt att precisera vad som är kvalitet. Kanske är det inte bara de självständiga arbetena? Kanske är det utbildningars användbarhet, nytta, kritiskt tänkande, generella kunskaper som ger studenterna möjligheter att möta de utmaningar de ställs inför på framtidens arbetsmarknad? Som i alla mätsystem riskerar vi att hamna i ett läge där vi värderar det som är enkelt att mäta men missar att mäta det som är mest värdefullt.Det är svårt att överblicka konsekvenserna av det nya resursfördelningssystemet. Grundutbildning, forskarutbildning och forskning kan inte heller isoleras från varandra. Vi motsätter oss ett system där universitet och högskolor delas upp i A- och B-lag där yngre högskolor blir ständiga förlorare, oavsett god kvalitet, vilket leder till sämre resurstilldelning enligt något slags svälta-räv-modell. I så fall är det mer rakryggat att stå för att man vill lägga ned dem direkt.Fru talman! Vi socialdemokrater vill se en öppen högskola och en forskningspolitik som samverkar mycket mer med det omgivande samhället. Branschprogrammen var ett sätt att nå den samverkan, och förväntar vi oss nya metoder för att utveckla forskningen tillsammans med näringslivet.Vi hoppas på att nästa forskningsproposition inte detaljstyr så mycket. Det är inget fel på att lyfta fram strategiska forskningsområden, men att precisera så som regeringen gjorde underminerar den akademiska friheten och har lett till att resurserna inte fullt ut utnyttjas. Ett antal högskolor sitter med miljardöverskott som de hade kunnat använda till annat men som är låsta.Avslutningsvis måste jag bara lyfta doktorandernas och de unga forskarnas villkor. Det spelar nämligen ingen roll hur mycket resurser man lägger på forskning om det inte finns några forskare som kan leva med de usla villkor som forskning ibland förutsätter. Under vår regeringstid försökte vi förbättra dem genom särskilda anslag till meriteringstjänster och forskarskolor. Den nuvarande regeringen lovade att det skulle lösa sig i den senaste forskningspropositionen. Det har det inte gjort.Ungefär en tredjedel av doktoranderna saknar anställning. De går på stipendier eller utbildningsbidrag eller saknar ordentlig finansiering. De saknar därmed också tillgång till de sociala trygghetssystem och de förmåner som är norm på arbetsmarknaden. Det är inte acceptabelt. Forskarutbildningen måste vara ett attraktivt alternativ för dem som är bäst lämpade.Alltså bättre grundskole- och gymnasieutbildning för alla, resurser för ökad kvalitet i högskolan, bättre villkor för doktorander och unga forskare är några julklappar som Högskolesverige borde få av när vi röstar om budgeten nästa vecka.Jag yrkar därför bifall till den motion som vi socialdemokrater väckt tillsammans med Vänstern och . Jag tänker inte ge mig in i den forskningspolitiska delen i anförande. Men hon nämnde initialt att vi i Alliansens inlägg såg en risk att överutbilda. Vi har ju , en efter en, gått upp och sagt att våra resultat har gått ned, att vi tycker att det är allvarligt och att vi vill göra någonting åt det. säger vidare att det inte handlar om att alla ska bli akademiker utan om att släppa in dem som vill. Då är naturligtvis min fråga till : Anser du inte att kvaliteten i grund- och gymnasieskolan, alltså det vi levererar från till gymnasiet och från gymnasiet till högskolan, är eftersatt? Och anser ni verkligen att vi med den nya gymnasiereformen sänker kraven? Det har vi också fått höra i debatten. Faktum är att vi skärper kraven för att komma in på gymnasiet för att elevernas kunskapsnivå ska höjas redan i gymnasiet.När jag började på högskolan, 1998, pratade man om en gymnasiefiering av högskolan. Och jag vet inte, för jag har inte följt högskoledebatten så mycket . Men det är klart att det här är långsiktiga eftersläpningar. Och vi ser att de som kommer till gymnasiet med dåliga förkunskaper hoppar av. Ändå står ni uppenbarligen upp för den gamla gymnasieskolan som har slagit ut så många i ungdomsarbetslöshet. Ni vill inte ha bättre studieförberedande program och ni vill inte ha lärlingsutbildningar. Och ni vill ha kravet att alla ska bli högskolebehöriga. är det än så länge lätt att komma in på gymnasiet. Det är klart att det påverkar kvaliteten på högskolan. talade jag inte i första hand om gymnasieskolan, men jag kan göra det också. Och jag tror absolut att kvaliteten är eftersatt i både grund- och gymnasieskolan. Det vet vi, så det behöver inte tvista om. Vi har vår del av ansvaret, men ni har också en del av ansvaret. Och jag tror inte att det håller att skylla ifrån sig så värst mycket längre, för det finns många skolor som visar goda exempel på att man kan vända den här utvecklingen ganska snabbt, på ett eller två år.När det gäller vilka som går vidare till gymnasieskolan och inte finns det väldigt många som går en yrkesinriktad utbildning som tänker sig att de ska gå vidare till högskolan. De kommer att vara utestängda från den möjligheten om de inte väljer extra kurser, och det kanske inte kan förväntas att man har den framförhållningen när man är i gymnasieåldern.Det som jag framför allt ville lyfta fram var att man inte vill utöka antalet högskoleplatser trots att kullarna blir större, det vill säga att de som gick ut gymnasieskolan hade mycket mindre chans att komma in på högskolan än vad de hade som gick ut gymnasieskolan . I förra inlägg lät det som lite kritik mot att alla inte ska bli högskolebehöriga, att det minskar möjligheterna till övergångar till högskolan. Ja, vi är kritiska mot dagens gymnasieskola. Man får inte glömma bort att det är den socialdemokratiska lagstiftningen som gäller, och det är den som har levererat det här resultatet. Jag vill ändå påminna om det.Nästa höst sjösätter vi en ny gymnasiereform, och med den kommer kraven att bli högre. Självklart hoppas jag att det ska höja kunskapsnivån bland de ungdomar som sedan söker till högskolan.Louise sade att man ska släppa in dem som vill. Det håller inte. Det är ju precis det vi har testat med gymnasiet. vill man alltså släppa in dem som vill på högskolan. Det verkade ju som att vi var överens om att alla inte är lämpliga att bli lärare, att vi ska skärpa intagningskraven, att det ska vara lämplighetstester. Det var någon socialdemokrat som sade tidigare att det krävs ett visst urval för att verkligen vaska fram dem som absolut ska erbjudas plats i högskolan. Det kostar staten mycket pengar, och då vill vi naturligtvis ha ett bra utfall. Ni säger att ni ökar kraven i gymnasieskolan, men det är precis tvärtom. Ni tar ju bort kraven som ska leda till högskolebehörighet för en stor del av dem som kommer att gå i gymnasieskolan i framtiden.Vi kan naturligtvis sänka kraven ytterligare. Vi kan sänka kraven till grundskolenivå, för då får vi ju igenom alla i gymnasieskolan. Vi tror inte på den vägen. Vi tror att framtidens arbetsmarknad kommer att kräva ökade kunskaper, inte en lägre nivå. Reformerna på utbildningsområdet har varit omfattande . Trots finanskris och svåra förhållanden på arbetsmarknaden har regeringen jobbat offensivt och kunnat genomföra ökade satsningar för bättre kunskapsresultat och bättre tillväxt.Inom den högre utbildningen är det framför allt tre ledord som har varit vägledande för arbetet: kvalitet, frihet och kreativitet. Några av reformerna beslutades under förra mandatperioden men implementeras inte förrän . Det gör det extra tacknämligt att regeringen fick fortsatt mandat av svenska folket. får vi en chans att följa den medvetna och genomtänkta strategi som regeringen lagt fast. Den utvecklingen ska bli riktigt intressant och spännande att följa.Jag nämnde att tre ledord har varit vägledande för arbetet. När det gäller kvalitet har det till exempel handlat om att skjuta till mer pengar för att kunna öka antalet lärarledda timmar, men också om att skärpa studenternas förkunskaper och att systematiskt följa upp lärosätenas resultat. Det sker också en skärpning genom att resultaten nu ska granskas tätare, och det är något som vi moderater tycker är bra.Mer pengar har alltså skjutits till. Men dess värre handlar det av försummelser på det här området. Det visar inte minst TCO:s rapport, som presenterades , som pekar på att , alltså sex av tio av våra studenter, har färre än nio timmars lärarledd undervisning , och då pluggar de på heltid. Därför är det glädjande att regeringen har aviserat att vi ska öka anslagen på humsamområdet, för det är det område som är värst ute, med 200 miljoner. Det innebär en ökning med per studieplats, och ökningen dubbleras därpå.För att uppnå god kvalitet gäller det också att studenterna får acceptabla förhållanden som de pluggar. Det måste därför bli ett välkommet tillskott när regeringen höjer såväl studiemedlen som fribeloppet. Bostadssituationen kommer också att kunna förbättras genom att vissa universitet på de stora studentorterna nu får chans att hyra ut bostäder till studenter.När det gäller frihetsbegreppet tänker jag på studenterna som äntligen slipper kårobligatoriets bojor och som dessutom kommer att slippa utsättas för positiv särbehandling när de söker till en utbildning.Också för lärosätena ökar friheten. Mycket handlar om den inre organisationen och att tidigare regleringar av densamma nu plockas bort från högskolelag och förordningstext. Men regeringen går också vidare. kommer till exempel holdingbolagen, som förvaltas av universitet och högskolor, att kunna ta emot donationer, som de nu också får möjlighet att föra över eventuella vinster till lärosätena och på så sätt bidra till kostnaderna för undervisning, forskning eller innovation.Forskning är ytterligare ett område som har fått rejäla tillskott. Bara initialsatsningen, alltså den första satsningen 2009, var större än de medel som den röda regeringen tillförde under hela förra forskningsperioden.Utbetalningar sker enligt den strategi som lades fast i programmet, vilket innebär att det kommer att anslås 500 miljoner.Kopplingen som görs till innovation är också viktig, och jag konstaterar med glädje att vi kan tala friare om att forskning inte måste bestå av grundforskning allena. Lärosätena har också ett ansvar för att forskning ska komma till nytta, vilket har skrivits in i högskolelagen.Sverige är ett av de länder som satsar mest på forskning, men vi är dåliga på att tjäna pengar på den. Stora förhoppningar för framtiden finns därför nu inte bara på de innovationscentrum som har inrättats på flera universitet och högskolor utan också på de spetsutbildningar i entreprenörskap som ska startas - för att inte tala om de stora satsningar som görs i forskningsinfrastruktur, såsom , ESS och , fru talman, var en exposé över vad som har gjorts och vad som väntas inom den högre utbildning och forskningen . Imponerande är bara förnamnet.Var har vi då vår opposition? Hur ser deras visioner ut för högre utbildning och forskning? Det är inte så lätt att veta. Den gemensamma motion som De rödgröna har mäktat med och som behandlas i betänkandet lämnar mycket övrigt att önska. Ordet "forskning" nämns i några svepande ordalag, och då det kommer till högre utbildning är det samma gamla visa - fler platser på bekostnad av kvalitet.Det läggs förvisso fram ett förslag på en kvalitetssatsning som är i paritet med regeringens, men eftersom De rödgröna vill öka antalet platser i den nya högskolan blir det färre kronor per studieplats. Dessutom har deras beräknade kostnad för de nya platserna lagts på en nivå som är i genomsnitt lägre än den som regeringen brukar räkna med. Det innebär att de extra platserna framför allt kommer att skapas inom humsamområdet trots att vi vet att de studenterna har svårast att hitta jobb och att det stora behovet finns inom de dyrare teknik- och vårdutbildningarna.Att klä denna magra budget med budskapet att man vill förbättra utbildningen vid högskolan genom satsningar på kvalitet och bättre karriär- och yrkesvägledning är inte trovärdigt.Förra mandatperioden kritiserade De rödgröna ofta regeringen för att göra för lite och . Då fanns det alltid pengar till att toppa regeringens bud. Kanske har verkligheten hunnit i kapp dem, för just den kritiken har tystnat. Men precis saknar De rödgröna egna visioner och konstruktiva förslag. Hur ska möta framtiden? Hur ska klara generationsväxlingen då 40-talisterna ska ersättas med ny kompetent och kreativ arbetskraft? Hur ska möta den internationella konkurrensen? Frågorna till De rödgröna är många och viktiga, fru talman. Jag hoppas att debatten kan räta ut en del av frågetecknen.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder)I detta anförande instämde (M). Imponerande är bara förnamnet, sade om Alliansens högskolepolitik. Det är häpnadsväckande att ni i ljuset av det som har kommit fram och över huvud taget kan tala om kvalitet.I dag offentliggjorde TCO en undersökning där det framgår att av våra studenter på universiteten har undervisning mindre än . Över en tredjedel av våra studenter har undervisning mindre än . Det har naggat kvaliteten rejält i kanten.För några dagar sedan skrev professor vid att de bristande medlen lett till att de lärarledda timmarna på universitet bara blir färre och färre.Min fråga blir därför: Är blind leder blind Alliansens högskoleparoll? tar upp en viktig fråga. Jag vet inte om han lyssnade till mitt anförande, men jag nämnde precis de siffror han också nämnde. Detta är givetvis helt oacceptabelt. Den lärarledda tiden har dess värre minskat ytterligare.Mycket av det som tar upp faller tillbaka på den tidigare regeringen. Han tog till och med upp sitt anförande att högskolan och studieplatserna är underfinansierade, och därför är kvaliteten dålig. Det är precis detta som är bekymret. Den okontrollerade ökning av antalet studieplatser som parti var med och röstade igenom har medfört att kvaliteten har urholkats. Så ser verkligheten ut, , och det måste ta ansvar för.I det förslag som De rödgröna lägger fram hamnar budgeten på 122 miljoner. Det innebär en lägre beräkning av kostnaden för studieplatserna än regeringens. Man har gått på förslag; Socialdemokraterna hade föreslagit 265 miljoner för samma antal platser.Jag känner mig stolt för att vi gör reformer som skruvar i systemen och gör bättre och rättning. Vi har skjutit till medel.Hur anser att ska möta framtiden? Och hur vill se till att vi får bättre kvalitet i högskolan? kan sannerligen inte ta ansvar för er misslyckade högskolepolitik. Det är som TCO redovisar att universiteten inte kan ha lärarledda lektioner i den omfattning som krävs för att säkerställa kvaliteten. Det är ni som har haft makten , inte vi. Det är ni som har bestämt över budgeten . Det är ni som har ansvaret för att våra studenter vid universiteten inte har lärarledda lektioner och att kvaliteten inte kan säkerställas.Anledningen till att jag tar upp detta är att du i ditt anförande betonade kvaliteten, . kommer olika rapporter som säger att kvaliteten är för låg. Det är som våra studenter inte kan få lektioner. Du kan inte skylla det på den socialdemokratiska regering som satt . Och även då kritiserade den förda politiken. Först konstaterar jag att som här representeras av inte svarar på mina frågor. Förmodligen har man ingen vision om hur man ska skapa en ökad kvalitet i högskolan. Det är olyckligt.Jabar är nog tämligen ensam om att se att all problematik landar i knäet på den borgerliga regeringen. Jag var själv på konferensen och deltog i debatten och hörde de andra debattörerna. De flesta där inser att det handlar om otillräckliga resurser . Det är inte något som man kan reparera som en quick fix. Det finns inget super glue som gör att vi helt plötsligt har lagat allt. En politik som har strävat mot att kvantitet är viktigare än kvalitet kan vi inte reparera hur gärna vi än velat. Vi har tillfört medel. Vi har gjort satsningar. Vi gjorde det redan i den första budgeten sedan vi tillträdde. I alla de fyra budgetpropositioner som vi har lagt fram står det att vi är bekymrade över den lärarledda tiden. Vi har uppmärksammat problemet. Vi har börjat åtgärda, men vi kan inte ta hur stora kliv som helst. Vi har tagit små steg. Det handlar också om, vilket kommer fram i rapporten, att lärosätena har möjlighet att föra över resurser till bland annat humsamområdet som är det som har de stora problemen. Det hoppas jag att lärosätena kommer att göra. I ditt inledningsanförande, , nämnde du själv och antalet minskade undervisningstimmar. Läget har försämrats . Ni har också bidragit till att ge universitet och högskolor ökade uppgifter. Konsekvensen av avskaffandet av kårobligatoriet är ett tydligt exempel på det. Om du tycker att det är oacceptabelt varför vill du då vänta till 2013 innan du reglerar detta?Ni brukar säga att fler utbildningsplatser hotar kvaliteten och att kvantitet står mot kvalitet. Därför stoppade ni utbyggnaden. Jag tror inte att det nödvändigtvis måste vara så. Hur reagerar du när du inser att ni varken lyckas med kvaliteten eller kvantiteten?Jag undrar också varför du ironiserar över våra satsningar på studie- och yrkesvägledning och praktikplatser. Studenterna ropar efter det. Har de fel? Det var många frågor. Jag ska beta av dem.Jag vill först säga att jag tyckte att det var roligt att höra i debatten. Det var en frisk fläkt.Jag delar naturligtvis din oro. Det har jag, precis som mina allianskolleger, framfört . Det är självklart ett bekymmer med den utbildning som våra elever har med sig från grundutbildningen via gymnasiet. Vi kan ändå säga att vi balanserar och står för en kvalitetslinje när det kommer till högre utbildning. När det gäller de 10 000 extra platser som vi tillförde i en svår situation på arbetsmarknaden fick varje lärosäte säga att man kunde garantera kvaliteten i den utbildning som man bedrev och att man var villig att åta sig ett visst antal platser. Man gjorde det med öppna ögon. Man sade att man kunde garantera kvaliteten. På de premisserna - att lärosätena godkände att de åtog sig detta - kunde vi öka kvantiteten. Våra budgettillskott börjar - inte 2013. Vi styr mer mot humsamområdet.Du talade också om behovet av praktik. Det är naturligtvis vällovligt, men jag vill hävda att man slår in öppna dörrar i det här läget. Om ni googlar på de olika lärosätenas hemsidor får ni se att det görs otroligt mycket. , som och jag känner till väl, har egna cv-granskningar. Man har egna karriärvägledningar och karriärcentrum. Vi har betydligt mer resurser till utbildningskvalitet än ni. Ni har också röstat ned rödgröna förslag om höjd studentpeng . Dessutom minskar ni antalet platser med 10 000 . Du lyssnade ju på mitt anförande. Delar inte du den bild som gavs i utskottet av hur framtidens kunskap ser ut och att det behövs fler högskoleutbildade för att kunna konkurrera på den globala marknaden? Vi kan naturligtvis ägna mycket tid åt att bråka om vems fel det är och vilka beslut som har lett till vilken urholkning i systemet, men jag är mer intresserad av att prata om framtiden och vad som är de framtida utmaningarna. Därför är jag intresserad av att veta om du delar den bilden. Jag kan naturligtvis dela den bilden. Vi ska självklart se framåt. Jag kan förstå att Socialdemokraterna väljer att göra det och sätter på skygglapparna bakåt. Jag delar din vision. Jag håller med om att utbildning är en konkurrensfaktor och att utbildning är en dörröppnare till mycket i samhället.Jag har lite svårt att acceptera oppositionens förslag när de ser ut som då vi hade satsat 1 miljard på forskningen och oppositionen var tvungen att säga att man lade ytterligare 1 miljon för att det skulle bli så mycket bättre. Sådana toppningar gör man i opposition. Vi gör våra satsningar när vi sitter i majoritet, och vi genomför en politik när vi sitter i majoritet. Du kan fråga din kollega som var med på konferensen, men jag vill hävda att universitet och högskolor ser vår politik som att det händer något positivt.Jag håller med om kunskapsbilden och visionen, men jag kan inte dela idé om att vi ska släppa in dem som verkligen vill plugga. Vi måste ha en lägsta ribba för att man ska nå upp till en viss kvalitet. Jag har tittat på De rödgrönas hemsida. Man kan undra hur De rödgröna ser på behovet av kvalitet i akademisk utbildning. Ni tar upp att den borgerliga regeringen har gjort det svårare att komma in på högskolan. Man tar upp meritpoäng och 25:4-regeln. Faktum är att reell kompetens kan ersätta 25:4-regeln och gör det på högskolorna. Vi måste ha en lägsta ribba för att kvaliteten på högskolan ska bli bra. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.Globaliseringen ger nya möjligheter om vi ser dem och nyttjar dem. Visst är konkurrensförhållandena förändrade och det ställer oss inför nya utmaningar. möjligheter att hävda sig är beroende av ett utbildningsväsen av god kvalitet. Vår tids stora utmaningar möts bäst med mer kunskap. Utbildning är också viktig ur ett individperspektiv. Människor växer med kunskap. Genom att ge alla tillgång till bra utbildning och kunskap ger vi alla möjligheter. Genom god utbildning och kunskap skapas möjligheter till arbete och egen försörjning. Klassresan börjar i klassrummet.Regeringens proposition vad gäller utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning, innebär en investering i kunskapsnationen . I debatten om ramar och anslag vill jag påtala att det är ungefär 54 ½ miljarder kronor som satsas.Jag ska ta några axplock.Vi tillför 5 900 platser inom vuxenlärlingssystemet och sammantaget 10 000 platser i yrkesvux . Vi gör satsningar för arbetslösa 20-24-åringar genom kompletteringsmöjlighet för dem som saknar fullständiga gymnasiebetyg inom vuxenutbildning. Det är ungefär 1 750 platser. Vi satsar på lärlingsstatsbidrag för att stimulera kommuner att bedriva lärlingsutbildning inom gymnasial vuxenutbildning. Kraftfulla satsningar på högre utbildning och forskning fortsätter liksom arbetet med att öka lärosätenas självständighet.5 miljarder kommer att ha satsats på forskning och fram till 2012.Under 2011 sker ytterligare strategiska satsningar och satsningar till lärosätenas direkta forskningsanslag. Anslagen för forskning och forskarutbildning föreslås öka med . Riktade kvalitetssatsningar sker för utbildningar inom samhällsvetenskap och humaniora 2012. Ersättningsbeloppen per helårsstudent ökar. Kvalitetspremier införs 2013 för de utbildningar på grundnivå och avancerad nivå som får det högsta omdömet i utvärderingar. Fullt utbyggt innebär den kvalitetsbaserade resurstilldelningen . Vi behöver också påminna om de 10 000 nya platserna inom universitet och högskolor.