bet · GY01AU1 · 2010-12-03 00:00:00 — 2009/10:233) innehåller regeringens redovisning av genomförandet av den samlade strategi för integration som presenterades i skrivelsen Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration (skr. 2008/09:24). Redovisningen sker mot sju strategiska områden som integrationspolitiken fokuserat på under 20082010. ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända fler i arbete och fler företagare bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna en effektiv bekämpning av diskriminering en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap en gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald. Ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är att åstadkomma ett stabilt och flexibelt system för mottagande och introduktion för nyanlända som leder till snabbare etablering i samhället. Inom ramen för denna strategi har regeringen genomfört reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Därtill kan läggas insatser som en förstärkt koordinering av länsstyrelsernas arbete för nyanländas etablering, försöksverksamhet med s.k. etableringssamtal och instegsjobb. Regeringen har också genomfört insatser som förbättrade möjligheter till komplettering av utländska högskoleutbildningar, förstärkt bedömning av utländsk högre utbildning och resurser för validering av utrikes förvärvad yrkeskompetens. Man har även satsat på fler yrkesutbildningar för vuxna, en samordnad mottagning och vägledning för personer med utländsk utbildning eller yrkeserfarenhet, underlättande av frivillig vidareflyttning och dialog med frivilligsektorn. Fler i arbete och fler företagare Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är att den samhällsekonomiska potentialen i form av ökat arbetskraftsutbud som utrikes födda rymmer ska tas till vara, att generella insatser för ökat utbud och efterfrågan på arbetskraft ska nå fram och minska antalet människor i utanförskap och att entreprenörskap ska uppmuntras och underlättas i syfte att bidra till att bryta utanförskap. Som den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta ska de generella arbetsmarknadsinsatserna inriktas på att öka utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt på bättre matchning på arbetsmarknaden. Inom ramen för denna strategi har regeringen genomfört insatser som nystartsjobb, jobb- och utvecklingsgarantin, coachning, ökade incitament för företagen att anställa genom ökad flexibilitet i regelverket och jobbskatteavdraget. Andra exempel på insatser är genomförandet av mångfaldsstrategi, en näringspolitik för fler och växande företag, nystartskontor, kapitalförsörjning och rådgivning genom och satsningen för ett stärkt företagande bland personer med utländsk bakgrund. Bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är att uppnå förbättrade utbildningsresultat och likvärdig utbildningskvalitet för alla elever i skolan, oavsett kön, bakgrund och bostadsort. Den viktigaste insatsen för integration inom barn- och ungdomsskolan är en generell kvalitetshöjning för förbättrade skolresultat för alla elever. Regeringens insatser utgår från att fler elever kan nå skolans mål om kraven görs tydliga, elevernas kunskaper kontinuerligt följs upp och resultaten kommuniceras med hemmen. Det är viktigt att skolan utgår från varje elevs behov och förutsättningar. Elever som riskerar att inte nå skolans kunskapsmål behöver stöd och hjälp. Inom ramen för denna strategi har regeringen gjort satsningar som den s.k. läsa skriva räkna-satsningen, nationella ämnesprov i årskurs 3 och 9, utveckling av individuella utvecklingsplaner, förslag till förändringar i lärarutbildningens struktur och utformning, återinförd speciallärarutbildning och inrättandet av . Andra satsningar på området är exempelvis det s.k. Förskolelyftet, satsningen på sommarskolor och en fortsatt satsning på andraspråksinlärning inom Lärarlyftet. Bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är att höja språkkunskaperna och förbättra utbildningsmöjligheterna för att bryta utanförskap och underlätta integration för vuxna. Inom ramen för denna strategi har regeringen gjort insatser, såsom utvärderingar av sfi, konkretiserade mål för sfi, införande av nationella slutprov i sfi, kompetensutveckling för sfi-lärare (det s.k. Sfi-lärarlyftet), förstärkt inspektion av sfi, ökade sanktionsmöjligheter för Skolinspektionen och införande av sfi-bonus. En effektiv bekämpning av diskriminering Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är ett samhälle fritt från diskriminering. Inom ramen för denna strategi har regeringen genomfört insatser som en samlad lag mot diskriminering och en gemensam ombudsmannamyndighet. Särskilda utvärderingsinsatser har också gjorts av exempelvis myndigheters antidiskrimineringsstrategier, regionala utvecklingsprojekt om mångfald och antidiskriminering och försöksverksamheten med avidentifierade ansökningshandlingar. En positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap samt färre stadsdelar med utbrett utanförskap. Regeringens huvudsakliga insatser ryms i första hand inom strategierna om arbete och företagande respektive utbildning. Bland de specifika insatser som genomförts kan regeringens lokala utvecklingsavtal med kommuner som har stadsdelar där utanförskapet är utbrett nämnas. Polismyndigheterna, och Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att ingå lokala partnerskap med kommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal. Övriga insatser inkluderar exempelvis tillsättandet av delegationen för hållbara städer, inrättandet av nystartskontor och insatser för att förbättra tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. En gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är att stödja en öppen dialog för en gemensam värdegrund och stärkt respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans ska motverkas. Inom ramen för denna strategi har regeringen gjort en satsning på en dialog om samhällets värdegrund. Dialogen sker genom samverkan med ett brett spektrum av aktörer i samhället. Det övergripande syftet med värdegrundsdialogen är att verka för social sammanhållning genom dialog om demokrati och de mänskliga rättigheterna som en gemensam bas för samhället och dess invånare. Övriga insatser på området inkluderar stöd för verksamheter mot rasism och andra former av intolerans, stärkt värdegrundsarbete i skolan, utredning om utbildning för imamer och arbete mot mäns våld mot kvinnor. I skrivelsen anförs att insatserna i integrationsstrategin har fullföljts och genomförts i enlighet med regeringens avisering till . Förutsättningarna för en kunskapsbaserad och effektivt genomförd integrationspolitik har förbättrats väsentligt. De inriktningar som regeringen följt inom ramen för strategin är till väsentliga delar giltiga även i fortsättningen. En aktiv jobbpolitik som skapar arbetstillfällen i växande företag och som dämpar effekterna av konjunktursvackor är den viktigaste enskilda delen i en framgångsrik integrationspolitik. Ett fortsatt arbete för att undanröja hinder och sänka trösklar för nyanländas etablering är en förutsättning för en lyckad integration. I skrivelsen framhålls vidare att en skola som erbjuder likvärdig undervisning av hög kvalitet till alla elever är av största betydelse för att hindra att utanförskap överförs till nästa generation. Undervisning som stöder nyanlända elever att uppnå skolans kunskapsmål är en utmaning i sammanhanget. Därutöver sägs att det finns skäl att fortsätta följa upp segregationens effekter och utveckla kunskapen om faktorer som påverkar risken för utrikes födda att fastna i ett livslångt utanförskap. Följdmotion med anledning av skrivelsen Socialdemokraterna framhåller i motion A1 yrkandena 14 att det tar för många nyanlända flyktingar och invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden. I yrkande 1 framhåller motionärerna att ansvarsfördelningen för flyktingmottagandet är extremt skev, vilket leder till påfrestningar på såväl boende som välfärd i flera kommuner och stadsdelar. Fler kommuner måste dela på ansvaret för mottagningen av asylsökande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om den nya etableringslagstiftningens inriktning och omfattning. Det anförs bl.a. att förslaget om etableringslotsar bör utvärderas löpande, och alla vuxna ska ha rätt till en individuell etableringsplan, också den som kommer som anhöriginvandrare eller som flyttar till en svensk medborgare. Fler, inte minst många kvinnor, behöver få ett individuellt stöd utöver svenskundervisning och samhällsorientering för att få ett arbete i . I motionens yrkande 3 anförs att det ska finnas en möjlighet för nyanlända som har en bakgrund som företagare och/eller som vill starta ett företag att som en del i etableringsplanen följa ett företagarspår som förutom svenskundervisning för blivande företagare även omfattar andra kurser av relevans för den som vill starta eget företag i . I yrkande 4 framhåller motionärerna att skolan bör få utökade resurser för att bättre kunna ta emot nyanlända elever. En ökad styrning av resurser till skolan föreslås också, där resurser kopplas till behov. Motioner om integration från allmänna motionstiden I motion Sf379 av m.fl. yrkande 1 (S) begärs ett tillkännagivande om att lagreglera alla kommuners skyldighet att ta emot flyktingar och deras anhöriga. Flyktingmottagandet är en nationell angelägenhet, och därför måste också staten ta ansvar så att inte endast ett litet antal kommuner och stadsdelar får ta huvudparten av flyktingströmmarna. Shadiye Heydari (S) framhåller i motion A419 yrkande 2 att nyanlända invandrare ska ges bättre information om möjligheter och risker med val av bosättningsort. Som det ser ut söker sig många nyanlända invandrare till orter där de har släktingar och vänner, vilket försämrar möjligheterna till integration. I motion A245 anför (FP) att regelverket för hur nyanlända invandrare blir anvisade att bosätta sig måste ses över. En ny lag bör arbetas fram där den enskilde , eller , anvisas via till orter som har bättre förutsättningar än andra att kunna erbjuda en kvalitativ introduktion. Det kan t.ex. gälla tillgång till bostäder, arbetstillfällen, tillgång till praktik och heldagsverksamhet inom sfi. I motion A353 av (S) begärs ett tillkännagivande om åtgärder till stöd för traumatiserade och hemlösa flyktingbarn. Krigsskadade och tortyrskadade flyktingar har särskilda behov för att kunna integreras i samhället. Åtgärder måste sättas in för att tillförsäkra de traumatiserade barnen rätt diagnos och behandling och lösa den katastrofala bostadssituation som ytterst drabbar flyktingbarnen. I likhet med sina föräldrar bör barnen behandlas som en del av introduktionen och svenskundervisningen. m.fl. (S) framhåller i motion A388 att introduktionsprogrammen för nyanlända måste utvecklas. Det är viktigt att nyanlända garanteras en god samhällsintroduktion där också genderperspektivet belyses. Introduktionsprogrammet bör därför särskilt informera om de mänskliga rättigheterna och om det övergripande jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I motion A271 begär (M) ett tillkännagivande om bibehållen ersättning till nyanlända invandrare som studerar. För att fler nyanlända invandrare snabbt ska komma ut på arbetsmarknaden och för att få sin utbildning validerad bör de ges möjlighet att läsa en mastersutbildning vid universitet med bibehållen ersättning från Arbetsförmedlingen eller kommunen i stället för att ansöka om finansiering från (). I motion A302 anför (M) att det behövs ett mer sammanhållet perspektiv i integrationspolitiken. Integrationspolitiken måste utformas efter hur verkligheten ser ut och efter en konsekvensanalys av situationen. En översyn bör göras av hur integrationspolitiken kan utgå från ett mer sammanhållet perspektiv där en uppdelning i grupper av såväl människor som bostadsområden undviks. Företagande för utlandsfödda, mentorer m.m. I motion A335 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att stärka företagandet bland personer med utländsk bakgrund. Förutsättningarna för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag behöver förbättras. Kommuner bör arbeta mer aktivt med dessa frågor och bättre vägledning ska kunna ges. I motion A419 yrkande 1 anför Shadiye Heydari (S) att mentorskap för nyanlända bör utvecklas. Mentorerna ska bl.a. vägleda de nyanlända, ge bättre kontaktytor och möjliggöra kulturutbyte. (KD) framhåller i motion A309 yrkande 1 att nyanlända invandrare bör ges information om företagande . Det är viktigt att start av eget företag formuleras som ett alternativ så gott som något annat i introduktionen av nyanlända. Det är nödvändigt att personer som av olika anledningar invandrar till får information om hur det är att vara företagare i och kan få särskild riktad hjälp. Utskottet vill inledningsvis uttrycka sitt stöd för regeringens integrationspolitik och den nya väg som integrationspolitiken nu slår in på. Reformen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering, som träder i kraft , är tydligt inriktad på att nyanlända snabbt ska få jobb och lära sig svenska. Valfrihet, individuellt utformade insatser och fler aktörer är viktiga komponenter i den nya reformen. Den utgår från individens behov, men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. Regeringens skrivelse (skr. 2009/10:233) Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration belyser många av de insatser som genomförts i linje med regeringens strategi för integration. När det gäller frågan om nyanländas kommunbosättning, vill utskottet betona det önskvärda i att mottagandet av nyanlända fördelas bättre mellan landets kommuner och anpassas till tillgången på arbete och försörjning. Det viktiga är att invandrare bosätter sig i kommuner där de har störst sannolikhet att få ett arbete. Genom etableringsreformen förstärks arbetsmarknadsperspektivet genom att Arbetsförmedlingen får ett tydligare ansvar för att fastställa mottagningsbehovet på länsnivå och dessutom tar över ansvaret för anvisningen av de personer som omfattas av den nya lagen från . Arbetsförmedlingen ska direkt efter att uppehållstillstånd beviljats genomföra etableringssamtal med den nyanlände. Samtalet ska bl.a. handla om val av lämplig bostadsort med hänsyn till den nyanländes utbildning, yrkeserfarenhet och behov av etableringsinsatser. Därigenom förbättras möjligheten att matcha den nyanländes kompetens med en lämplig bosättningskommun. förstärks länsstyrelsernas roll, med hänvisning till deras goda kunskap om den regionala arbetsmarknaden och om kommunernas bostadsbestånd, genom att de övertar det direkta ansvaret för att teckna avtal om mottagning med kommunerna. Utskottet noterar även att det i flertalet län har bildats organisatoriska strukturer för samverkan och erfarenhetsutbyte, länsvisa integrationsråd och partnerskap. Länsstyrelserna har dialog med och ger stöd till kommuner, ordnar länsvisa och regionala integrationskonferenser och temadagar och tar fram regionala integrationsstrategier. Mot bakgrund av de lättnader av kommunernas ansvarsbörda vid mottagande som den nya reformen innebär bör det kunna vara fler kommuner än som erbjuder sig att börja ta emot eller öka sitt mottagande av nyanlända. vill utskottet framhålla att inte mindre än 270 av 290 kommuner hade överenskommelser med . Mot bakgrund av att en stor majoritet av kommunerna tar emot nyanlända även i dagens system och att den nya reformen kommer att skapa förutsättningar för en bättre spridning av mottagandet och anpassning till tillgången på arbete och försörjning anser utskottet att en frivillighetsmodell i kommunmottagandet även fortsättningsvis är att föredra. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna A1 yrkande 1 (S), Sf379 yrkande 1 (S), A419 yrkande 2 och A245 (FP). När det gäller frågan om introduktionsutbildning m.m. för nyanlända invandrare vill utskottet återigen hänvisa till reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Genom denna reform kommer individuella etableringsplaner att upprättas för att bättre ta till vara den nyanländes kompetens. Dessa individuella etableringsplaner ska innehålla undervisning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Valfrihet, individuellt utformade insatser och fler aktörer är viktiga komponenter i den nya reformen. Den utgår från individens behov, men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. Motion A302 (M) anses därmed tillgodosedd. Förutom att etableringsersättningen är densamma oavsett var i landet man bor, är den utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Som en obligatorisk del av nyanländas etableringsplan införs samhällsorientering. Den ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. I samhällsorienteringen ska betydelsen av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna tas upp, liksom den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt samt hur samhället är organiserat och om praktiskt vardagsliv. Utskottet anser att jämställdhet mellan kvinnor och män är en självklar komponent i de grundläggande demokratiska värderingarna. När kvinnor och män delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett mer rättvist och demokratiskt samhälle. Någon åtgärd kan inte anses behövlig med anledning av motion A388 (S), som därför avstyrks. Målgruppen för etableringslagen omfattar nyanlända som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring. Målgruppen omfattar även anhöriginvandrare som ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Därutöver omfattar målgruppen nyanlända som fyllt 18 men inte och som beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, om han eller hon saknar föräldrar här i landet. Utskottet anser att utrikes födda som inte omfattas av etableringslagen ändå med fortsatt högt ställda ambitioner ska kunna erbjudas service från Arbetsförmedlingen. För gruppen övriga nyanlända, framför allt anhöriginvandrare som inte omfattas av lagen, kommer behov att finnas av särskilda insatser som bedömning av utbildning och yrkeserfarenhet. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att även personer som inte tillhör målgruppen för etableringslagen har rätt till undervisning i svenska för invandrare (sfi), så länge de saknar grundläggande kunskaper i svenska språket och i övrigt uppfyller de krav som ställs. Övriga arbetslösa utrikes födda ska erbjudas service utifrån sin situation och sina behov på samma sätt som andra arbetssökande. Utskottet förutsätter att en utvärdering av systemet med etableringslotsar äger rum i enlighet med vad som anförs i prop. 2009/10:60. Med det anförda avstyrks motion A1 yrkande 2 (S). I regeringens skrivelse (skr. 2009/10:233) anförs att utbildningsresultaten i försämrats generellt och att skillnaderna mellan inrikes födda och födda utanför ökade . Barn med utländsk bakgrund uppnår i genomsnitt sämre skolresultat än barn med svensk bakgrund i grund- och gymnasieskola. Dessa skillnader kan primärt förklaras av socioekonomiska faktorer och av att elever som anlänt till sent under grundskoleåren oftare har svårigheter att uppnå skolans kunskapsmål. Utskottet delar regeringens inställning att den viktigaste insatsen för integration inom barn- och ungdomsskolan är en generell kvalitetshöjning för förbättrade skolresultat för alla elever. I skrivelsen redovisar regeringen en rad insatser för bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan. En generellt ökad kvalitet och likvärdighet i skolan gynnar även de sent anlända eleverna. Motion A1 yrkande 4 (S) avstyrks därmed. När det gäller motion A271 (M) om bibehållen ersättning till nyanlända invandrare som studerar anser utskottet att särlösningar endast ska användas i specifika fall. Utskottet kan dock konstatera att regeringen vidtagit en rad insatser för att förbättra utländska akademikers etablering i . Regeringen har exempelvis ökat resurserna till integrationsinsatser inom högre utbildning med under 20092011. Förstärkningen avser i huvudsak fler inriktningar och studieplatser i kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen. I sammanhanget kan också nämnas att har ett uppdrag att bedöma hur utländska examina motsvarar svensk utbildning. har även utvecklat en webbportal som stöd för bedömning av utländska utbildningar. Myndigheten för inrättades med uppdraget att samordna eftergymnasiala yrkesutbildningar i . Myndigheten ansvarar också för att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Motion A271 (M) avstyrks därmed. Avseende motion A353 (S) om åtgärder till stöd för traumatiserade och hemlösa flyktingbarn är utskottet av den meningen att en god introduktion av flyktingar även inkluderar hälsofrågor och att såväl vuxna som barn måste få den vård de behöver. Det är viktigt att alla har tillgång till vård på lika villkor och får en diagnos och behandling inom rimlig tid. Den etableringsreform som träder i kraft innebär att introduktionen av nyanlända kommer att vara individuellt utformad för att möta den enskildes behov. Introduktionen inkluderar även att barns och vuxnas hälsa uppmärksammas. Motion A353 (S) avstyrks därmed. Utskottet ansluter sig till utgångspunkten i motion A309 yrkande 1 (KD) att företagande är en central väg för nyanlända invandrare som vill skapa sig en bättre framtid. Enligt utskottets mening besitter företagare födda utomlands ofta goda kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk i sina forna hemländer. Företagare födda utomlands kan alltså bidra till att öka handeln och förbättra handelsrelationerna mellan och andra länder. Utskottet noterar därför med glädje att har fått för 20082010 för att främja ett stärkt företagande bland personer med utländsk bakgrund. Programmet innefattar kvalificerad rådgivning, mentorsprogram, stöd till nätverk, insatser för att förbättra finansieringssituationen och framtagande av aktuell kunskap och forskning. Under programmets gång har 22 projekt beviljats medel för att öka utbudet av kvalificerad rådgivning. Några av de beviljade projekten är riktade till särskilda målgrupper som ungdomar och kvinnor. Därutöver har 15 projekt beviljats medel för att skapa nätverk och nya mötesplatser för affärsutveckling. Mot bakgrund av regeringens satsning för ett stärkt företagande bland personer med utländsk bakgrund kan något initiativ av inte anses behövligt. Utskottet avstyrker därför motionerna A1 (S) yrkande 3, A309 yrkande 1 (KD) och A335 (S). Bristen på nätverk är en av flera faktorer som försvårar nyanlända invandrares etablering i . Utskottet noterar att , på uppdrag av , har utvecklat ett mentorsprogram där företagare kan få stöd av en . Utskottet noterar även att genom satsningen Kosmopolit, och på regeringens uppdrag, skapat nätverk för företagare med utländsk bakgrund. finns sådana nätverk i fem regioner med deltagare från en rad branscher och ursprungsländer. Därutöver har regeringen tagit initiativ till ett mentorsprojekt där ideella organisationer medverkar för att bl.a. förbättra möjligheterna för nyanlända att få kontakt med arbetsmarknaden.