bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — beslut om reformerade hyressättningsregler och nya villkor för de allmännyttiga kommunala bostadsbolagen fattades efter starkt stöd från representanter för hyresbostadsmarknadens samtliga parter. Det framgår av budgetpropositionens beskrivning i den del som avser utgiftsområde 18 att regeringen har för avsikt att fortsätta sitt reformarbete på den inslagna vägen. Detta arbete innefattar överväganden om åtgärder som ytterligare kan förbättra bostadsmarknadens funktion, öka valfriheten för bostadskonsumenterna och ge bättre förutsättningar för att bygga och förvalta bostäder. Det innefattar däremot inte överväganden om nya omfattande statliga subventionssystem i syfte att påverka inriktningen av bostadsbyggandet och förnyelsen av bostadsbeståndet. kan däremot konstatera att det förslag i den framlagda trepartimotionen (S, MP, V) som gäller utgiftsområde 18 har en sådan inriktning. I trepartimotionen föreslås att ramen för utgiftsområde 18 utökas med i förhållande till regeringsförslaget. Den avsedda användningen av dessa medel är endast mycket kortfattat beskriven. Det gäller även för den trepartimotion som tar upp de enskilda anslagen inom utgiftsområdet och som civilutskottet ska behandla . Det står emellertid klart att avsikten bl.a. är att utforma nya bidragssystem förknippade med vissa villkor om upplåtelseform, hyra, teknikval m.m. och har vid ett flertal tillfällen tagit ställning mot förslag om återinförda bostadsbyggnadssubventioner och bidrag avsedda att styra bostadssektorn i en viss riktning. Utskottet har i stället förordat åtgärder som ger bygg- och bostadssektorerna möjlighet att själva fatta långsiktiga beslut som grundas på bostadsefterfrågan och en hållbar fastighetsförvaltning. Med denna utgångspunkt saknas anledning att utvidga ramen för utgiftsområde 18 enligt förslaget i den aktuella trepartimotionen. Sammanfattningsvis förordar civilutskottet att fastställer ramen för utgiftsområde 18 under till den nivå som regeringen föreslagit. Därmed får även det aktuella förslaget i motion 2010/11:Fi231 (SD) anses vara tillgodosett. Det motstående förslaget i motion 2010/11:Fi231 (S, MP, V) avstyrks. Utskottet kan konstatera att det inte finns något motstående motionsförslag när det gäller regeringens förslag om en preliminär ram för utgiftsområde 18 för 20122014 som riktlinje för regeringens budgetarbete. anser att även bör godkänna regeringens ramförslag för budgetåren 20122014. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S) och (MP). Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: behöver en ny bostadspolitik som innefattar ett återupprättat statligt ansvarstagande för en av de centrala välfärdsfrågorna allas rätt till en bostad. Under den föregående mandatperioden lyckades regeringen reducera bostadspolitikens roll och överlåta utvecklingen på marknadskrafterna. Det skedde bl.a. genom en avveckling av de ekonomiska instrument som tidigare fanns för att stimulera tillkomsten av bostäder till rimliga kostnader. Resultatet har blivit en tilltagande bostadsbrist, ett otillräckligt bostadsbyggande och allt högre boendekostnader i de nyproducerade lägenheterna. Denna utveckling har slagit särskilt hårt mot dem som ännu inte har hunnit etablera sig på bostadsmarknaden, dvs. ungdomar, studerande och nyanlända invandrare. Särskilt allvarligt är att bristen på bostäder riskerar att hämma tillväxt och sysselsättning. Resultatet har också blivit att bostadssektorn inte i tillräcklig utsträckning har anpassats till en nödvändig klimatomställning. måste därför en omställning i miljövänlig riktning påbörjas när det gäller såväl nyproduktionen som bostadsbeståndets förnyelse. Vi kan konstatera att regeringens förslag till ram för utgiftsområde 18 utgår från att det inte behövs några statliga initiativ för att komma till rätta med problemen inom bostadssektorn. I den redovisning som finns i budgetpropositionen Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. under rubriken och aviserade reformer för perioden 20112014 saknas helt överväganden om insatser inom utgiftsområde 18. Vi anser däremot att utgiftsområdet omfattar centrala verksamheter och samhällsfrågor där reformbehovet är stort. Förslaget i trepartimotionen 2010/11:Fi230 (S, MP, V) om ramen för utgiftsområde 18 har också denna utgångspunkt. Vi vill möta bostadsbristen genom ökat bostadsbyggande. Framför allt behöver det byggas fler hyresrätter med rimliga hyror. Dagens bostadsproduktion är i alltför hög grad inriktad på bostäder som unga och andra hushåll med begränsade ekonomiska resurser inte kan efterfråga. Nyproduktionen av hyresrätter behöver därför öka kraftigt . bör nyproduktionen uppgå till 40 000 bostäder , varav en majoritet bör vara hyresrätter. Ett investeringsstöd inriktat på hyresrätter med rimliga byggkostnader och hyror samt med miljövänlig teknik bör inrättas för att stimulera ett ökat bostadsbyggande. Ramförslaget för utgiftsområde 18 i trepartimotionen ger utrymme för ett investeringsstöd på . Vi vill att tar täten i klimatomställningen och kraftigt reducerar utsläppen av växthusgaser. Detta kräver omfattande åtgärder inte minst inom bostadssektorn som har en alltför hög energiförbrukning. En sådan åtgärd är att lägga på en klimatbonus på det nuvarande ROT-avdraget för att stimulera bl.a. småhusägare att göra energieffektiviseringar. Ramförslaget i trepartimotionen ger utrymme för en sådan klimatbonus på . Den stora utmaningen ligger emellertid i förnyelsen av flerbostadshusbeståndet, inte minst av det s.k. miljonprogrammets bostadsområden där ett omfattande och resurskrävande förnyelsebehov föreligger. Det är nödvändigt att dessa förnyelseåtgärder får en sådan inriktning att möjligheterna till energibesparingar och miljövänliga lösningar verkligen tas till vara. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerbostadshus bör införas för att stimulera en sådan utveckling. Ramförslaget i trepartimotionen ger utrymme för ett ROT-stöd på . Det är emellertid inte bara i bostadsbeståndet som underhållet och förnyelsen av fastigheterna är kraftigt eftersatt. Många skolfastigheter är dåligt underhållna, förbrukar mycket energi och erbjuder dessutom en undermålig arbetsmiljö för elever och lärare. Vi vill införa ett stöd för ROT-åtgärder inom skolsektorn för påskynda förnyelsen även inom detta fastighetsbestånd. Ramförslaget i trepartimotionen ger utrymme för stöd till skol-ROT på . Sammantaget innebär de satsningar som förordas i trepartimotionen att bör fastställa ramen för utgiftsområde 18 till ett belopp som är högre än vad regeringen föreslagit. Vi ställer oss bakom förslaget om utvidgad ram . Det får förutsättas att regeringen vid ett bifall från till detta förslag även anpassar sitt budgetarbete på i enlighet med förslagets innehåll. Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (SD) (SD) anför: har i sitt budgetalternativ inte förslagit någon avvikelse gentemot regeringsförslaget när det gäller ramen för utgiftsområde 18 . Jag har därför avstått från att avge en avvikande mening i detta ärende. Det innebär emellertid självklart inte att jag i alla delar står bakom regeringens ställningstaganden på bl.a. det bostadspolitiska området. Det frågan nu gäller är ett ställningstagande till den ekonomiska ramen för utgiftsområdet och inget annat. När det gäller ramens omfattning på kan det finnas skäl att återkomma i nästa års budgetarbete. Ramarna för utgiftsområde 5 Internationell samverkan och 7 Internationellt bistånd beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande (inkl. avvikande meningar) över proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. väljer att i det följande yttra sig över propositionens ramanslag avseende utgiftsområde 5 Internationell samverkan och 7 Internationellt bistånd samt berörda delar av motionerna 2010/11: Fi230 (S, MP, V) och 2010/11:Fi231 (SD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätta inom utgiftsområde 5, Internationell samverkan,1[ Utg. omr. 5: 2 .] och inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Biståndsramen om uppges motsvara av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). Från biståndsramen görs avräkningar i enlighet med och utveckling () och dess biståndskommittés (DAC) definition av bistånd för biståndsklassificerade kostnader. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2011 till . I utgiftsområdet ingår som avser förvaltningskostnader för samarbete inom som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår därmed till 30,5 miljarder kronor.2[ Utg. omr. 7: 30 .] I flerpartimotionen 2010/11: Fi230 (S, MP, V) betonar de rödgröna bl.a. att de vill att ska ge av BNI i bistånd. I partimotionen 2010/11:Fi231 (SD) anger att i en internationell jämförelse utförd av relativt sett ger mest bistånd. menar att ska ta ansvar och bidra med ett internationellt bistånd, men utan att sticka ut relaterat till övriga världen som verksamheten koncentreras till att i huvudsak bestå av fattigdomsbekämpning, miljöarbete och humanitära åtgärder. De väljer därför att sänka biståndet till den rekommenderade nivån om av BNI som stödet till UNHCR kraftigt förstärks. Förslagen framgår av tabellen nedan. S, MP, V S, MP, V Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena (Utg. 5 Internationell samverkan och 7 Internationellt bistånd samt oppositionens motsvarande förslag uttryckt som skillnader mot regeringens förslag (). Utskottet tillstyrker att för beslutar om utgiftsramen för utgiftsområde 5, Internationell samverkan, i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen. Ramen för utgifterna inom utgiftsområdet ska således uppgå till 2 . Vidare tillstyrker utskottet att för budgetåren 2012 och 2013 godkänner regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 5 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Dessa ramar beräknas således uppgå till 2 007 000 000 respektive 2 . Utskottet konstaterar att det finns en bred majoritet i för att ska fortsätta att ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet välkomnar därför förslaget i budgetpropositionen om att ska behålla en biståndsram som motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). Utskottet tillstyrker därmed att för beslutar om utgiftsramen för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen. Ramen för utgifterna inom utgiftsområdet ska således uppgå till 30 . Vidare tillstyrker utskottet att för budgetåren 2012 och 2013 godkänner regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 7 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Dessa ramar beräknas således uppgå till 31 936 000 000 respektive 33 . Några yrkanden har inte framställts i denna del. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet anser att flerpartimotion 2010/11: Fi230 (S, MP, V) är tillgodosedd i berörda delar samt att partimotionen 2010/11:Fi231 (SD) i berörda delar bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (FP), (MP), (V), (M), (S), (KD) och (SD). Ramarna för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (SD) (SD) anför: ger i en internationell jämförelse utförd av relativt sett mest bistånd. slog också världsrekord i bistånd, då det svenska biståndet uppgick till av bruttonationalinkomsten, BNI. Snittet för samtliga länder var av BNI varav bidrog av sin BNI. menar att ska ta ansvar och bidra med ett internationellt bistånd, men utan att sticka ut relaterat till övriga världen som verksamheten koncentreras till att i huvudsak bestå av fattigdomsbekämpning, miljöarbete och humanitära åtgärder. Vi väljer därför att sänka biståndet till den rekommenderade nivån om av BNI som stödet till UNHCR kraftigt förstärks. Regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör därför avslås. I stället bör bifalla förslag i motion 2010/11:Fi231 i här berörda delar. Vårt ställningstagande innebär att för anvisar 9 mindre än vad som föreslagits av regeringen, dvs. Vi har inget särskilt yrkande om budgetarbetet för 20122013. Om vårt budgetförslag skulle vinna kammarens stöd förutsätter vi att regeringen anpassar sitt budgetarbete för utifrån den situationen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Specifikation av anslag 1.1 Ramar för utgiftsområdena 8 och 1012 beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde samt lagförslag 3.1 och 3.3. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över motionerna Fi230 (S, MP, V) yrkandena 4, 5 och 6 och Fi231 (SD) yrkandena 2 och 3. När det gäller utgiftsområde 8 föreslår regeringen en utgiftsram på . I förhållande till de anvisade medlen ökar utgifterna med . I förhållande till beräkningarna vårproposition ökar utgifterna med . Ökningen av utgifterna förklaras av att antalet asylsökande förväntas öka mer än tidigare beräknat. Av det skälet föreslår regeringen bl.a. att anslaget 1:1 ökas med . Utgifterna beräknas till , till och till . I motion Fi231 yrkande 3 (SD) föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av ramen för utgiftsområde 8 med ca . Motionärerna anser att asyl- och anhöriginvandringen bör begränsas kraftigt och att ska återgå till den assimileringspolitik som gällde och som innebär att det är invandrarna som ska anpassa sig till det svenska samhället och inte tvärtom. Motionärerna beräknar att asyl- och anhöriginvandringen därmed kan minska . Utskottet har att ta ställning till dels förslaget till utgiftsram , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna , 2013 och 2014. Förslagen framgår av tabellen nedan. S, MP, V Utskottet konstaterar att fortsätter att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan våld och förföljelse. har enligt 20002010 (2:2010), med några undantag, varit ett av de fem största mottagarländerna. Det finns inte något som tyder på att antalet asylsökande till kommer att minska i någon större omfattning . Det beror på att antalet asylsökande i hög grad speglar situationen i vår omvärld. sökte 14 056 personer asyl i . Enligt en prognos från beräknas 31 000 personer söka asyl i . Det finns en bred enighet i om att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck och att särskild hänsyn ska tas till barnets bästa. Detta återspeglas också i den gällande svenska asyllagstiftningen, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som tillträtt och är bundet av. Enligt utskottet kan det därför inte komma i fråga att på det sätt som motionärerna föreslagit begränsa rätten till asyl till och för konventions- och kvotflyktingar och som regel endast medge tidsbegränsade uppehållstillstånd. En sådan ordning skulle bl.a. innebära att s.k. alternativt skyddsbehövande inte längre skulle kunna beviljas asyl. På samma sätt är det enligt utskottets mening otänkbart och inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska styrka sin identitet och nationalitet för att inte omgående avvisas. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med våra förpliktelser eftersom den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Även invandringen till i övrigt fortsätter att öka. Det handlar om anhöriga som vill ansluta sig till någon som är bosatt här och personer som kommer hit för att arbeta och studera. fick enligt totalt knappt 100 000 personer, inklusive EU-medborgare, tillstånd. Av dessa avsåg 34 000 anknytningsärenden och 17 200 arbetsmarknadsärenden. Utskottet ser positivt på att så många vill flytta till för att bo och arbeta här, särskilt mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning och många pensionsavgångar . När det gäller anhöriginvandringen är utskottet av den åsikten att det är viktigt att det finns möjligheter till familjeåterförening så att familjer kan hållas samman. Det ligger i sakens natur att när asylinvandringen ökar så ökar också antalet anhöriga som söker uppehållstillstånd i . infördes nya regler för arbetskraftsinvandring. har en efterfrågestyrd reglerad invandring av arbetskraft från tredjeland. Den ökade möjligheten till arbetskraftsinvandring, som innebär att arbetsgivarna numera avgör behovet av arbetskraft, kan enligt utskottet bidra till utveckling och välstånd bl.a. i den meningen att invandrare kan tillföra nya erfarenheter och ny kunskap. innebär en större andel i befolkningen i arbetsför ålder att försörjningsbördan minskar, vilket skapar förutsättningar att upprätthålla den svenska välfärden. Av SD:s motion framgår det att partiet under den kommande mandatperioden avser att prioritera arbetet med att få till stånd en kraftig begränsning av asyl- och anhöriginvandringen och en återgång till den assimileringspolitik som gällde . Partiet räknar med att asyl- och anhöriginvandringen kommer att minska om deras förslag genomförs, och därmed minskar också samhällets kostnader. Några beräkningar av utgifterna för 20122014 har dock inte presenterats. När det gäller 2011 har partiet redovisat besparingar på utgiftsområde 8 som uppgår till . avser en neddragning av anslaget 1:1 och en neddragning av anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Därtill kommer en minskning av anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder med ca , dvs. närmast en total neddragning av anslaget. Detta anslag används för att finansiera överföring av s.k. kvotflyktingar till för vidarebosättning här. Kvotflyktingarna tas ut efter rekommendation från UNHCR och bygger på ett ömsesidigt förpliktande avtal mellan och UNHCR. Vidarebosättningens funktion är att erbjuda skydd till främst flyktingar och andra skyddsbehövande men även ett sätt att dela ansvaret med länder som hyser stora flyktinggrupper. Utskottet anser att det är nödvändigt att verkar för att fler länder ska bli permanenta vidarebosättningsländer som det inte finns något skäl för att upphöra med denna viktiga hjälpinsats. Utskottet vill också nämna vikten av ett fortsatt utvecklat EU-samarbete inom migrationsområdet. Bortsett från förslaget att minska anslaget 1:3 framgår det inte vilka av partiets alla förslag som leder fram till de angivna besparingarna . Oavsett hur det förhåller sig med det är utskottet av den bestämda uppfattningen att ska uppfylla sina internationella förpliktelser och därutöver fortsätta att ha en human asylpolitik och goda möjligheter till familjeåterförening. Med det anförda föreslår utskottet att finansutskottet avstyrker motion Fi231 yrkande 3. I övrigt anser utskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag dels till utgiftsram , dels till preliminär fördelning av utgifterna , 2013 och 2014. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp För utgiftsområde 10 föreslår regeringen en utgiftsram på . I förhållande till de anvisade medlen minskar utgifterna med . I förhållande till beräkningarna vårproposition minskar utgifterna med . Minskningen av kostnaderna för utgiftsområdet förklaras bl.a. med att sjukfrånvaron har minskat, att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har minskat och minskade kostnader för arbetsskadeersättningar. Utgifterna beräknas till 90 039 miljoner, till 86 852 miljoner och till . har trots effektiviseringsarbete på myndigheten inte nått fram med att anpassa kostnaderna till tilldelade medel. har därför tilldelats extra medel om , likaså . Dessa medel tillförs i syfte att ge förutsättningar att anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå i enlighet med den nivå som beräknats . Socialdemokraterna, de gröna och I motion Fi230 (S, MP, V) yrkande 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen för utgiftsområde 10 med . Motionärerna anser att de nuvarande sjukförsäkringsreglerna inte är värdiga ett välfärdsland som . Otaliga fall av inhuman och omänsklig behandling i form av utförsäkring av allvarligt sjuka människor har visat på en reform som fullständigt löpt amok. Motionärerna vill att rehabiliteringskedjans tidsgränser ska ersättas av individuella handlingsplaner och att stupstocken (utförsäkringen) ska avskaffas. Den som har utförsäkrats på grund av regeringens regeländringar och som behöver det ska återförsäkras. Sjukförsäkringen ska vidare ge verklig inkomsttrygghet. Taket i sjukförsäkringen ska därför höjas till 8 prisbasbelopp 2011 och 8,5 prisbasbelopp 2012. Denna reform kostar 2011. bör taket i sjukförsäkringen höjas till 10 prisbasbelopp, så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst. Motionärerna vill även investera mera i rehabilitering. bör investeras i rehabilitering och försörjning av utförsäkrade. Till följd av förslaget om förbättringar i a-kassan tillkommer också i kostnad på utgiftsområde 10. I motion Fi231 (SD) yrkande 3 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen för utgiftsområde 10 med . Motionärerna framför bl.a. följande. Reformeringen av det gamla sjukförsäkringssystemet var nödvändig. som ansträngningarna att få sjukskrivna och förtidspensionerade att helt eller delvis återgå till arbete intensifieras är det emellertid av yttersta vikt att respekt och hänsyn visas gentemot de människor som är så svårt sjuka att de är permanent arbetsoförmögna. Tyvärr har regeringen misslyckats med detta. Det är uppbenbart att rättssäkerheten för den enskilde måste stärkas i samband med prövningen gentemot sjukförsäkringssystemet. Det bör därför bli obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka personen innan man överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. bör ges utöver anslaget i syfte att ge möjlighet att göra bättre bedömningar vad gäller sjuka. Taket för sjukpenningen bör höjas från till för att på detta sätt säkerställa att fler personer vid sjukdom får ut av sin sjukpenninggrundande inkomst. behöver även rättssäkerheten inom systemet öka, och därför måste kampen mot bidragsfusk intensifieras genom utökning av kontroller och en skärpning av påföljden för avslöjade bedragare. Vid sidan av de nu nämnda förändringarna bör en mer långsiktig utvärdering av det nya systemets effekter avvaktas innan förslag kan väckas om nya, mer djupgående reformer på området. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna , 2013 och 2014. Förslagen framgår av tabellen nedan. S, MP, V En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden som till stor del bestod av sjukfrånvaro och drabbade inte minst unga och kvinnor. Starkt bidragande till denna utveckling var en passiv sjukskrivningsprocess. För att bryta denna utveckling har en sjukförsäkringsreform genomförts, vilken syftar till återgång i arbete. Sjukförsäkringsreformen består av en rad olika åtgärder som sammantaget syftar till att åstadkomma en sjukfrånvaro som ligger på en långsiktigt stabil och låg nivå.