bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Finansiell samverkan kan även ske enbart mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården. I denna samverkansform ska tillsammans med landstingen verka för att förbättra behandling och rehabilitering så att den enskildes arbetsförmåga kan återställas. av anslaget för sjukpenning får användas för finansiell samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Dessa medel är statens resurser för såväl som Arbetsförmedlingens kostnader för samverkan och finansiell samordning. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) bildades . Myndigheten utgör en självständig tillsynsfunktion inom socialförsäkringsområdet. ISF ska genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. ISF:s tillsynsområde omfattar , i de delar som inte står under tillsyn och i de delar som avser beslut om pensionsgrundande inkomst. Myndigheten befinner sig i ett uppbyggnadsskede för att vara fullt bemannad. Genom bildandet av ISF har en oberoende tillsyn över socialförsäkringsområdet införts. Fram t.o.m. har sex rapporter publicerats av ISF. Rapporterna har bl.a. berört verkställighet av domar, rehabiliteringskedjans effekter på sjukskrivningstider samt regionala skillnader i sjukskrivning. ISF deltar i det samverkansuppdrag som har fått av regeringen vilket syftar till att bl.a. utveckla metoder och redovisning av resultat av arbetet med att minska de felaktiga utbetalningarna i välfärdssystemen genom att skapa ett forum för informationsutbyte och lärande över myndighetsgränserna på området. Regeringen föreslår att för till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisar ett ramanslag på ca . Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . I propositionen föreslår regeringen även att sjukpenning ska kunna lämnas i en sjukperiod, om det skulle framstå som oskäligt att begära att den försäkrade ska anmäla sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt vara beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Förslaget innebär även följdändringar i reglerna för tillfällig föräldrapenning och närståendepenning. Vidare görs ett förtydligande i form av att de krav som ställs på en arbetslös försäkrad vad gäller rätt till ersättning ska avse i en sjukperiod. Bestämmelserna ska enligt förslaget träda i kraft . Regeringen konstaterar att målet med sjukförsäkringsreformen är på väg att uppfyllas. I takt med att sjukfrånvaron har minskat har även de regionala skillnaderna minskat betydligt. I ett internationellt perspektiv ligger den svenska sjukfrånvaron alltmer i linje med genomsnittet för jämförbara länder inom EU och . Antalet personer som får sjukpenning har minskat och sjukskrivningstiderna har förkortats. Antalet personer med sjukersättning minskar och regeringen bedömer att minskningstakten kommer att öka framöver. Däremot har inte antalet personer som beviljas aktivitetsersättning minskat. Därutöver är kvinnor fortfarande sjukskrivna i större omfattning än män, även om skillnaden minskar. Huvudinriktningen för regeringens reformerade sjukförsäkring har varit att sjukförsäkringen måste ge drivkrafter för att ta till vara individens arbetsförmåga och förbättra stödet för individen och erbjuda fler vägar tillbaka till arbete. Fokus ska ligga på tidiga och aktiva insatser så att den sjukskrivne får ökad möjlighet att komma tillbaka i arbete. Bland åtgärder för att motverka långvarig sjukfrånvaro kan nämnas rehabiliteringskedjan med fasta tidsgränser för prövning av arbetsförmåga, begränsning av tiden under vilken en person kan få sjukpenning, beviljande av sjukersättning endast om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt, rehabiliteringsgarantin för bättre tillgång till medicinsk rehabilitering och sjukskrivningsmiljarden. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att underlätta återgång i arbete efter långvarig sjukfrånvaro, såsom arbetslivsintroduktionen, möjlighet för personer med sjukersättning att pröva sin arbetsförmåga utan att förlora sin rätt till sjukersättning och en försöksverksamhet där privata och sociala företag hjälper långtidssjukskrivna tillbaka till arbete. Under föregående riksdagsår vidtogs åtgärder i syfte att förbättra villkoren i sjukförsäkringen. Bland annat beslutade , på förslag av regeringen, att den prövning mot hela arbetsmarknaden, som ska ske i sjukperioden, ska kunna skjutas upp inte bara som gällde tidigare om särskilda skäl föreligger utan även om det i annat fall kan anses oskäligt. beslutade också att fortsatt sjukpenning (av SGI) ska kunna utges, om den försäkrade är arbetsoförmögen till följd av en allvarlig sjukdom. gällde att det krävdes synnerliga skäl för att fortsatt sjukpenning skulle kunna beviljas. väntas sammanlagt 43 000 personer (21 000 sjukfall, 22 000 tidsbegränsade sjukersättningar) uppnå maximal tid i sjukförsäkringen. Enligt statistik från nådde nära 18 000 personer maximal tid i sjukförsäkringen . Nära en femtedel stannade dock i sjukförsäkringen då de beviljades antingen fortsatt sjukpenning på grund av allvarlig sjukdom, förlängd sjukpenning i vissa fall eller sjukersättning. Det innebär att drygt 14 000 personer lämnade sjukförsäkringen, och av dessa skrev in sig hos Arbetsförmedlingen. Av dessa 14 000 personer är två tredjedelar kvinnor. Regeringen har vidare avsatt i storleksordningen till rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift samt till företagshälsovårdsutveckling och till rehabiliteringsgarantin. Redogörelse till 2010/11:RRS3 har granskat införandet av de nya bestämmelserna om en förändrad sjukskrivningsprocess. Resultatet redovisas i rapporten förändrad sjukskrivningsprocess (RiR 2010:9). har till inkommit med en redogörelse för rapporten av vilken bl.a. följande framgår: Granskningen visar att införandet av de nya reglerna inom sjukförsäkringen har fungerat mindre väl. visar granskningen även på vissa positiva iakttagelser. Styrelsen noterar således att den nya sjuskrivningsprocessen gett både positiva och negativa effekter. Enligt har handläggare haft svårt att tillämpa de nya reglerna på grund av en alltför kort förberedelsetid och ett komplicerat regelverk. Bristerna i hanteringen har ökat risken för att försäkringskassorna inte tillämpar reglerna likformigt och att enskilda kommit att behandlas olika. De positiva iakttagelserna är att den nya rehabiliteringskedjan har ökat förutsägbarheten i sjukförsäkringen och gett en mer aktiv sjukskrivningsprocess med tidiga insatser. Försäkringsområdet har varit föremål för ett intensivt omstruktureringsarbete . , som bildades , skulle göra ärendehanteringen mer enhetlig och effektiv. Trots detta har styrelsen i samband med flera senare granskningar av konstaterat liknande brister i hanteringen inom socialförsäkringsområdet som i den nu aktuella granskningen. Det är enligt styrelsen viktigt att de begrepp i regelverket som handläggarna har att tillämpa så långt möjligt är definierade i förarbeten och i andra dokument. Det är vidare viktigt att regeringen vid större förändringar ser till att de tillämpande myndigheterna ges tillräcklig tid att på ett samlat sätt genomföra förberedelsearbetet. Styrelsen noterar att det inom nu pågår olika projekt i syfte att komma till rätta med problemen. Det arbetet bör enligt styrelsen intensifieras, inte minst mot bakgrund av att problemen varit uppmärksammade . Enskilda som kommer i kontakt med måste alltid kunna förväntas få en likartad och rättvis behandling i enlighet med lagstiftningens syfte. Styrelsen betonar också vikten av att regeringen nu verkar för att hela ansvarskedjan i sjukförsäkringsprocessen ska fungera bättre, dvs. att inblandade myndigheter, arbetsgivare samt läkare och hälso- och sjukvården samverkar för en effektiv hantering. Motioner med anslagseffekt 2011 Socialdemokraterna, de gröna och I motion Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 11 begärs att regeringen ska återkomma med förslag till en ny modern och rättssäker sjukförsäkring utan stupstock. Motionärerna anför att ingen ska utförsäkras bara för att en administrativ gräns passeras. Dagens tidsgränser ska ersättas med individuella rehabiliteringsplaner. Vidare ska taket i sjukförsäkringen höjas till 8 prisbasbelopp 2011 och till 8,5 prisbasbelopp 2012. ska taket höjas till 10 prisbasbelopp. m.fl. (S, MP, V) begär i motion Sf347 yrkande 1 att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna anser att taket i sjukförsäkringen ska höjas i två steg till 8,5 prisbasbelopp 2012. Vidare ska den bortre gränsen i sjukförsäkringen avskaffas. Följande anslagsförändringar föreslås. 2011 vill motionärerna investera i en bättre sjukpenning och rehabilitering, för rehabilitering och försörjning för utförsäkrade och för höjd ersättningsnivå i sjukförsäkringen och avskaffad bortre gräns i försäkringen. Därutöver tillförs anslaget 1:1 300 miljoner kronor som konsekvens av förslag till förändringar av arbetslöshetsersättningen under utgiftsområde 14. I samma motion, yrkande 2, begärs ett tillkännagivande av att sjukförsäkringen ska ändras till en modern sjukförsäkring där stelbenta tidsgränser ska ersättas med individuella rehabiliteringsplaner. och (SD) yrkar i motion Sf372 (delvis) att till anslaget 1:1 ska anvisa utöver vad regeringen förslagit för budgetår 2011. Motionärerna vill höja taket i sjukförsäkringen till 8 prisbasbelopp. Vidare vill man avvakta en mer långsiktig utvärdering av det nya systemets effekter innan man föreslår nya och mer djupgående reformer på området. Motionärerna anför att reformeringen av det gamla sjukförsäkringssystemet var nödvändigt. Emellertid är det av yttersta vikt att som man intensifierar ansträngningarna med att få tidigare sjukskrivna och förtidspensionerade att helt eller delvis återgå till arbete respekt och hänsyn visas de människor som är så svårt sjuka att de är permanent arbetsoförmögna. Både regeringen och har brustit i detta avseende. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf361 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 1 föreslås att begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag till en bestämmelse om en individuell prövning av arbetsförmågan och förslag om avskaffande av bestämmelsen om den tvingande prövningen mot hela arbetsmarknaden . I yrkande 2, samma motion, begär motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag till en bestämmelse om att genomföra en individuell bedömning (arbetsförmågan) och avskaffa de absoluta tidsgränserna i sjukförsäkringen. m.fl. (S) begär i motion Sf214 att alla utförsäkringar ska stoppas. Motionärerna anför att enligt de nu gällande reglerna kastas svårt sjuka människor, som uppbenbart saknar möjlighet att klara ett arbete, ut ur försäkringen och hänvisas till Arbetsförmedlingens arbetslivsintroduktion. I motion Sf220 av (S) begärs i yrkande 1 att sjukförsäkringen skyndsamt förändras på så sätt att de kommande årens massutförsäkringar förhindras. Motionären anför att sjukreglerna måste ändras så att de blir mer mänskliga. i (S) yrkar i motion Sf228 att en utredning bör tillsättas med uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av dagens sjukförsäkring. I motion Sf231 av (S) (delvis) begärs att sjukförsäkringen ses över. Motionären anför att sjukförsäkringen behöver reformeras, bl.a. bör en individuell bedömning göras av arbetsförmågan senast efter den första sjukskrivningsdagen; dagens stelbenta tidsgränser ska avskaffas. Vidare behövs en stegvis höjning av taket i sjukförsäkringen. och (S) begär i motion Sf297 ett tillkännagivande av att en ny sjukförsäkringsreform måste till. I denna reformering, anför motionärerna, ska den sjukes rättigheter och personliga förutsättningar att ta ett arbete sättas i främsta rummet. Vidare ska såväl anställnings- som försörjningstryggheten värnas. I motion Sf298 av m.fl. (S) yrkas att sjukförsäkringen görs om. Därvid ska den prövning av arbetsförmågan som enligt nu rådande försäkring ska göras och mot hela arbetsmarknaden förändras. Stelbenta tidsgränser ska ersättas med individuella rehabiliteringsplaner. Mer ska satsas på verklig rehabilitering. Vidare ska taket i sjukförsäkringen höjas och målet vara att de allra flesta ska få ut av sin tidigare inkomst. I motion Sf304 av m.fl. (S) begärs att en översyn görs av bestämmelserna i sjukförsäkringen för att snabbt korrigera de brister som finns. m.fl. (S) yrkar i motion Sf318 ett tillkännagivande av att det behövs en översyn av reglerna i sjukförsäkringssystemet. Sjuka ska inte ramla mellan stolarna, och ersättningssystemen ska inte motverkar varandra och inte heller ta bort möjligheter till ersättningar från tecknade kollektiva avtalsförsäkringar. I motion Sf323 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande av behovet av en human och solidarisk sjukförsäkring. Motionärerna anför att har sjukförsäkringen i grunden förändrats och försämrats. m.fl. (S) yrkar i motion Sf334 att sjukförsäkringens sista administrativa dag och tidsgräns avskaffas och ersätts med aktiva insatser som bygger broar tillbaka till arbetslivet. m.fl. (S) begär i motion Sf353 (delvis) att systemet med sjukförsäkringar ses över. Motionärerna anför att tidsgränserna i sjukförsäkringen bör tas bort. m.fl. (S) anför i motion Sf364 att förändringar i sjukförsäkringen måste vidtas. Sjukförsäkringen måste ses över för att ge större trygghet för enskilda individer. Motionärerna anför att även rutinerna kring ersättningsgrundande beslut för sjukförsäkringen behöver förbättras och den ekonomiska tryggheten vid sjukdom stärkas. m.fl. (S) begär i motion Sf376 ett tillkännagivande av vikten av att slå vakt om vårt trygghetssystem som en grundpelare i vårt samhällsliv. Att, som sker, systematiskt vältra över ansvaret på den enskilde medborgaren, skapar ett samhälle med större och djupare klassklyftor. Motionärerna anför att för att samhället ska vara ett samhälle för alla medborgare måste vi investera bl.a. i bra trygghetsförsäkringar. I motion Sf1 med anledning av redogörelse /11:RRS3 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att sjukförsäkringen behöver förändras. Motionärerna anför att utförsäkringen måste upphöra, rehabiliteringen förstärkas och taket i sjukförsäkringen höjas, så att fler faktiskt får ersättning för inkomstförlusten vid sjukdom. Den nu pågående utredningen om socialförsäkringen måste få rätt att förutsättningslöst se över sjukförsäkringen. I motion Sf2 yrkande 1 med anledning av redogörelse /11:RRS3 av och (MP) begärs att den s.k. stupstocken i sjukförsäkringen ska tas bort. Vidare, anför motionärerna, bör definitionerna av och reglerna för bedömning av arbetsförmågan ses över. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande av den enskildes rätt att ställa krav på avstämningsmöten. I motion Sf367 av m.fl. (V) begärs att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas (yrkande 1) och att en individuell bedömning av den sjukskrivnes arbetsförmåga ska göras av senast efter den första sjukskrivningsdagen (yrkande 2). Vidare begärs tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med förslag om att avskaffa de absoluta tidsgränserna i sjukförsäkringen och att avskaffa den stelbenta prövningen mot en fiktiv arbetsmarknad (yrkandena 4 och 5). Motionärerna begär även att regeringen ska återkomma med förslag som gör det möjligt att få sjukpenning (yrkande 8). I motion Sf208 av (C) föreslår motionären att begär att regeringen lägger fram ett förslag till en vidareutvecklad sjukförsäkring. Regelverket ska utformas i syfte att stötta och inte stjälpa människor. Det är inte rimligt att den grupp av personer som har en komplex och allvarlig sjukdomsbild ska behöva lämna sjukförsäkringen för att övergå till Arbetsförmedlingen. Motionären anför att något som talar mot att sjukskrivningsprocessen blivit aktivare är att andelen avstämningsmöten har sjunkit. (M) yrkar i motion Sf206 ett tillkännagivande av att det projekt för att minska sjukskrivningstalet i länet som genomfördes av 20032005 bör prövas på nationell nivå. I projektet, i vilket i länet i samarbete med , Företagarna, , m.fl. ingick, genomfördes ett omfattande och systematiskt arbete för att ändra attityderna till sjukförsäkringen. (S) begär i motion Sf248 att arbetsgivaransvaret för sjukskrivningar ses över. Motionären anför att bär arbetsgivarna en stor del av kostnaden för sjukskrivningar. När företagen står för en stor del av sjuklönekostnaderna blir det mer angeläget för företagen att vid nyanställning se över den arbetssökandes sjukdomshistoria, vilket i sin tur leder till att personer med tidigare dokumenterade sjukskrivningar blir mindre attraktiva och därmed indirekt blir diskriminerade. I motion Sf204 av (M) yrkas att arbetsgivare inte ska behöva utge sjuklön till anställda som av personligt estetiska skäl genomgår en plastikoperation och därefter blir arbetsoförmögna . Motionären vill därför att sjuklönelagen ses över när det gäller arbetsgivarens respektive individens ansvar vid skönhetsoperationer. I motion Sf255 av och (M) anförs att sjuklöneansvaret för småföretagare måste ses över. Vid översynen bör, enligt motionärerna, beaktas att företagarna får bära ansvaret (minus karensdagen) och att företagaren får betala sjuklön oavsett om sjukskrivningen är orsakad av t.ex. en fritidsaktivitet eller en skönhetsoperation. Därtill måste arbetsgivaren ge ut semesterersättning till en anställd trots att denne varit sjuk . (S) begär i motion Sf223 att antalet nivåer i sjukförsäkringssystemet utreds; målsättningen bör vara att systemet tar större hänsyn till individens behov och förutsättningar. Motionären anför att i strävan efter att sänka sjukfrånvaron i samhället finns det behov av flera nivåer än dagens 25-, 50-, 75- och 100-procentig sjukskrivning. Annars är risken uppenbar att det ständigt görs bedömningar som leder till att människor är sjukskrivna på en aningen högre eller för den delen även lägre nivå än nödvändigt. I motion Sf336 av och (KD) yrkande 1 yrkas att en individanpassad procentsats i sjukpenningen och sjukersättning införs. Motionärerna anser att dagens system inte tar till vara den individuella förmågan i tillräcklig utsträckning. Sjukpenning i samband med arbetslöshet (S) yrkar i motion Sf227 ett tillkännagivande om behovet av en snar översyn av reglerna om rätt till sjukpenning i samband med arbetslöshet. Bakgrunden till motionen är fallet med en man som dagen då han blev arbetslös insjuknade så svårt att han blev inlagd på sjukhus. Samme man nekades ersättning, eftersom han inte anmält sig till Arbetsförmedlingen som arbetslös. Ersättning vid studier m.m. I motion Sf275 av och (S) begärs att möjligheterna att ta sig ur sjukskrivning med hjälp av studier övervägs. Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid skulle, enligt motionärerna, kunna vara ett sätt att skapa förutsättningar för att en heltidssjukskriven person vågar ta steget från sjukskrivning, via studier, till ett nytt arbete. m.fl. (V) begär i motion Sf367 yrkande 6 ett tillkännagivande av att regeringen bör återkomma med förslag som innebär förbättrade möjligheter för den som har nedsatt arbetsförmåga att kunna bedriva studier på deltid. I motion Sf220 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande av behovet av ökade insatser för rehabilitering. Fokus måste enligt motionärerna ligga på att den som har blivit sjuk eller skadad snabbt ska kunna få stöd och rehabilitering så att personen får hälsan tillbaka så fort som möjligt, om det finns en rimlig chans till det. I motion Sf231 av (S) (delvis) anför motionären att det bör införas en rätt till individuell rehabiliteringsplan och rehabiliteringspenning. Motionären anser även att en rehabiliteringsfond bör skapas. m.fl. (S) begär i motion Sf351 att arbetsgivarna utkrävs ett större ansvar vid rehabiliteringsarbetet. Detta är, anför motionärerna, viktigt för att ge arbetsgivarna extra drivkrafter att minimera skador orsakade av en dålig arbetsmiljö. Arbetsgivarna bör således åter ha huvudansvaret för sin personals rehabilitering. m.fl. (S) begär i motion Sf353 (delvis) att ansvaret för att göra rehabiliteringsutredning i samråd med individen och ska läggas på arbetsgivaren. I motion Sf367 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås att varje individ ska ha rätt till en individuell rehabiliteringsplan under sin sjukskrivningsperiod. I yrkande 7, samma motion, begärs att statens resurser bör samlas i en rehabiliteringsfond för att säkerställa att människor får tillgång till rehabiliteringsinsatser. Vidare begärs i yrkande 9 att den utförsäkrade ska ges möjlighet att ta sig tillbaka till arbete genom att erbjuda denne en rehabiliteringspenning, aktiv rehabilitering eller andra insatser från Arbetsförmedlingen. I yrkande 10 föreslås att regeringen tar initiativ till en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter där rehabilitering och aktiva insatser för långtidssjukskrivna, som är anställda, sker i arbetslivet. m.fl. (V) begär i motion Sf369 ett tillkännagivande om behovet av en ny rehabiliteringsstrategi, som utgår från de sjukas behov och människors verkliga förutsättningar. Motionärerna vill även att inrättandet av en särskild rehabiliteringsmyndighet övervägs. (M) begär i motion Sf330 att möjligheterna att rehabilitera afatiker (personer som lider av afasi) utreds exempelvis genom att ge i uppdrag att undersöka utvecklingen av en sådan rehabilitering. I motion Sf336 av och (KD) yrkande 2 anges, att ett system med mentorer i rehabiliteringsprocessen och/eller vid övergången mellan och Arbetsförmedlingen bör prövas. Syftet med en är att förstärka och effektivisera rehabiliteringsprocessen. Samverkan och finansiell samordning I motion Sf213 av m.fl. (S) framställs yrkande om ett tillkännagivande angående Finsam. Motionärerna anför att den osäkerhet som råder när gäller finansieringen av Finsam är olycklig för den långsiktiga planeringen och utvecklingen av verksamheten. Det är därför angeläget att Finsamverksamheten får en tillräcklig medelstilldelning samt en egen post i statsbudgeten. (S) begär i motion Sf281 ett tillkännagivande av behovet av en bättre samordning mellan och Arbetsförmedlingen. Motionären anför att denna samordning måste ses över och förbättras för att komma till rätta med de problem som finns. I motion Sf282 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om förbättrad samordning mellan och Arbetsförmedlingen. Motionärerna anför att den lokala finansiella samordningen bör utvecklas för att förhindra att den enskilda individen hamnar mellan stolarna. Den finansiella samordningen via måste förbättras för att öka den enskildes möjligheter att återvända till arbetsmarknaden. och (S) begär i motion Sf300 ett tillkännagivande om behovet av en tydligare samverkan mellan de myndigheter som hanterar socialförsäkringssystemet. I motion A222 av och (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av samverkan mellan myndigheter för att främja en återgång till arbetslivet för människor med nedsatt arbetsförmåga eller som är långtidssjukskrivna. Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och sjukförsäkringssystemet Socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen fyller en viktig trygghetsfunktion. Nämnda försäkringar ska vara utformade för att uppmuntra till arbete och bygga på aktiva insatser för att ge alla som kan arbeta hjälp och stöd att komma tillbaka till arbetslivet. Det är av största vikt att skapa drivkrafter för att ta till vara individens arbetsförmåga, förbättra stödet för individen och erbjuda fler vägar tillbaka till arbete, framför allt för individens eget välbefinnandes skull, men även för att kunna behålla välfärden. Vidare måste försäkringar bygga på förtroende. Det krävs ett långsiktigt arbete för att stärka förtroendet för socialförsäkringarna.