bet · GY01KU4 · 2010-11-16 00:00:00 — Man nedvärderar betydelsen av det svenska medborgarskapet.För den som tror på nationalstatsprincipen - och det gör jag; jag tycker att den ska vara bärande för hur vi bygger det svenska samhället - blir det här en orimlig ordning. Därför är vi emot just den delen i grundlagsförändringen.När det sedan gäller det här med att mångkulturen cementeras gäller det så klart samer, men det gäller också övriga nationella minoriteter. Vi menar att det i förlängningen också finns en risk för att andra minoriteter - det finns ju sådana som ännu inte är erkända som nationella minoriteter i - kan komma att utnyttja det här, och vi vill inte se en sådan utveckling. Det är beklagligt att när så mycket viktigt förändras i och med att vi gör denna reformering av grundlagen så säger ändå säger nej. Vad precis har sagt tycker jag att han har sagt tidigare. Det är mest upprepningar.Detta att vi möjliggör för att ta in den kompetens som vi anser vara viktig för vissa statliga uppdrag menar jag är rätt. Vi ska inte göra det svårare än nödvändigt att få kvalificerade innehavare av statliga tjänster. behåller vi ju kravet på medborgarskap för att inneha de högsta tjänsterna i de högsta statsorganen och också för poster som utses av riksdagen.Jag skulle gärna ge chansen att svara på den fråga som ställde. Vi säger att medborgarskap ska krävas för ett statsråd. Vi menar att det inte ska vara nödvändigt att man ska ha haft det . Men har vi det konkreta fallet med Per Schlingmann. Vad är det som gör att Per Schlingmann inte ska få vara statsråd om statsministern skulle vilja utse honom till detta? Jag vet inte om det är någon optimal utgångspunkt att förändra grundlagen för att Per Schlingmann ska kunna bli statsråd. Det verkar väldigt konstigt, men det verkar tyvärr handla om det, och det förvånar mig något oerhört. Jag sade det lite på skämt när Per Schlingmann fick rollen som statssekreterare och trodde faktiskt inte att det skulle komma upp i en debatt i kammaren, men tydligen är det så, och det är beklagligt och märkligt.Men vad menar man konkret med att ta in den kompetens som behövs? Finns det ingen kompetens i ? Har vi inte lyckats rekrytera den kompetens som vi behöver tidigare? Måste vi urholka medborgarskapet för att hitta kompetens som vi kan fylla med?Jag tror inte att det är så. Jag tror att vi mycket väl kan finna den kompetens vi behöver inom det här landets gränser eller bland dem som har varit medborgare i en betydande tid, nämligen . Det tror jag inte är några problem. Jag upplever inte att det har varit några problem utom i ett fall, och jag tror inte att det blir några större problem i framtiden.Jag tror att Per Schlingmann är fullt nöjd med den tjänst han har , om vi nu ska debattera honom här. Jag menar att vi har många människor som bor i som inte har medborgarskap men som har mycket djup kunskap om och som har mycket god kompetens. Jag menar att den som är bäst lämpad för ett uppdrag ska ha möjlighet att kunna få det. Vi ska inte göra onödiga inskränkningar på detta område.Jag tycker att det är tråkigt att vi ska fokusera på dessa små detaljer när vi har så mycket viktigt och bra som skrivs in i grundlagen, och jag vill som avslutning säga att jag är stolt och glad över att kunna stå här och föreslå en reformering av den grundlag vi har i . Vi som tillhör har berett ärendet om en reformerad grundlag som har varit vilande sedan vårriksdagen. är ett av de sju partier som står bakom förslaget. Jag kommer här att redovisa några delar som jag ser som viktiga nyheter och som också medför förbättringar.Utöver det ändrade grundlagsförslaget ingår i detta ärende en ändring av vallagen som innebär att valdagen flyttas från den tredje till den andra söndagen . Som någon har sagt är det för att man ska få möjlighet att ta fram ett budgetförslag från regeringens sida det år som det är valår.En viktig del i den nya regeringsformen är dess andra kapitel med de grundläggande fri- och rättigheterna. Flera ändringar görs för att stärka och tydliggöra enskildas skydd mot olika former av intrång. Här tydliggörs egendomsskyddet med rätt till full ersättning vid expropriation eller vid annan åtgärd från det allmänna som inskränker användningen av mark och byggnader. Här finns principerna om yttrandefrihet, invånarnas integritet och rörelsefrihet, invånarnas rättssäkerhet och skydd mot diskriminering. Här finns också regler om rätten till stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om upphovsrätt, om näringsfrihet och ett nytt tillägg även om forskningens frihet.I regeringsformen tydliggörs den kommunala självstyrelsen ytterligare genom att det införs en proportionalitetsprincip. Grunden i detta är att kommunernas och landstingens beslutanderätt inte ska få begränsas mer än vad som kan vara nödvändigt i en fråga. Man får inte gå för långt, utan det ska vara en proportionalitet.I kommunallagen införs också regler som gör det möjligt för kommuner och landsting att besluta om kommunala extraval, vilket vi inte har haft tidigare. För detta kommer dock att krävas en två tredjedels majoritet i det fullmäktige som vill ha det här extravalet.I en del kommuner har de som har samlat in namn för att få till stånd en folkomröstning blivit besvikna. Ofta har det varit så att en majoritet i kommunfullmäktige har sagt nej till deras begäran om folkomröstning i en viss fråga. Enligt den ändrade kommunallag som läggs fram kommer det att krävas två tredjedels majoritet i fullmäktige för att avvisa ett folkinitiativ om en rådgivande folkomröstning. För att ett sådant här upprop om folkomröstning ska prövas av fullmäktige kommer det att finnas krav på att minst en tiondel av de röstberättigade i kommunen har undertecknat ett sådant initiativ.Herr talman! Det finns i en bred uppslutning bakom de ändringar och tillägg som görs. Jag yrkar som företrädare för bifall till grundlagsförslaget och de ändringar som i övrigt föreslås i betänkande. står bakom förändringarna i regeringsformen på samma sätt som vi gjorde i omröstning . Vi har deltagit i , och vi tycker att det är viktigt att nå en så bred enighet som möjligt runt grunderna för det politiska systemet.För oss har det också varit viktigt att delta för att förhindra allvarliga försämringar som vi tror hade kunnat inträffa om färre partier hade valt att delta i utredningen.När så många partier ska nå en samsyn blir det givetvis en kompromiss. Det innebär att vi har accepterat förslag som inte stämmer överens med uppfattning. Sänkningen av tröskeln för personvalet till från till är en sådan förändring. Men vår bedömning är ändå att förändringarna i huvudsak är bra, och jag kommer bara att lyfta upp några av de förändringar som genomförs.Vi tycker att det är bra att ska utse statsministern efter varje val. Det är helt enkelt rimligt att det parlamentariska läge som uppstår efter ett val är grunden för vem som ska vara statsminister i stället för det parlamentariska läge som rådde före valet som det faktiskt är i dag.Vi tycker att det är bra att grundlagen ger ett starkt skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Vad gäller den frågan är vi dock inte helt nöjda, för vi hade också önskat att man hade tagit med skydd mot diskriminering på grund av könsuttryck.Det här förslaget innebär också en förstärkning av enskildas skydd mot intrång i fri- och rättigheterna. För är det positivt att grundläggande fri- och rättigheter omfattar var och en och inte begränsas till begreppet "medborgare", eftersom det kan tolkas som att det krävs ett svenskt medborgarskap för att åtnjuta till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet och demonstrationsfrihet.Det område som har väckt mest diskussion är det avsnitt det skrivs att "är medlem i Europeiska unionen. deltar även inom ramen för och samt i andra sammanhang i internationellt samarbete".Vänsterpartiets bedömning är att den texten inte för över mer makt till EU och att den inte heller gör det svårare att lämna EU. påverkar EU en majoritet av de svenska lagarna utan att det står någonting om det i vår grundlag. Det är själva medlemskapet i EU som för över makt från det svenska parlamentet, inte om det står i grundlagen eller ej. En av regeringsformens uppgifter är att beskriva det svenska politiska systemet. Att låtsas som att vi inte är med i EU bara för att vi inte gillar EU ligger inte för Vänsterpartiet.För att kunna överföra beslutanderätt från till EU innebär den nya regeringsformen faktiskt en skärpning, inte ett underlättande. kan tre fjärdedelar av dem som röstar överföra beslutanderätt från , alldeles oavsett hur många som deltar i omröstningen. I teorin skulle alltså tre personer, om det endast är fyra som deltar vid omröstningen, kunna besluta att föra över beslutanderätten från den svenska . I den nya regeringsformen krävs förutom att det ska vara tre fjärdedelar av dem som röstar också att det är minst hälften av ledamöter som röstar för maktöverföringen. Alltså behöver det vara minst 175 personer som röstar för ett överförande av beslutsrätt i stället för som minst tre personer.I övrigt har det gjorts en del redaktionella och språkliga ändringar. Det kan tyckas vara en ganska liten fråga, men det är viktigt att grunderna för hur landet ska styras är begripliga och någorlunda sammanhängande. Den nuvarande regeringsformen och de nuvarande grunderna för det svenska systemet är krångligt, och det är tillägg på olika håll. samlas de ihop på ett mer överskådligt sätt.Språkjusteringar som gör lagen mer tillgänglig för var och en är en fördel, liksom att regeringsformen görs mer könsneutral. Det är ganska anmärkningsvärt att i nuvarande regeringsform utgår man från att en riksdagsledamot per definition är en han. Med den nuvarande regeringsformen är det faktiskt möjligt att även ha kvinnor som ledamöter i . Det tycker vi är en fördel.I detta anförande instämde och (båda V). har i olika kommittémotioner krävt en översyn av regeringsformen, men det blir först 2003 som dåvarande statsminister säger att partier bjuds in till överläggningar om en samlad översyn av regeringsformen. Det var representant i såväl som utredningen, , som fullföljde politik och arbete i denna fråga.Ingvar karakteriserade den reformerade grundlagen inte som en författningspolitisk revolution men en på många punkter steg i rätt riktning, en kompromiss enligt de små stegens filosofi. Det skulle jag vilja instämma i. Det är en kompromiss, och det är små steg - men det är små steg åt rätt håll. God politik är just steg åt rätt håll. Man kommer inte hela vägen, men det är en färdriktning som gör att blir något bättre. Det skulle över huvud taget kunna vara en samsyn för vårt arbete i att komprommissen i sig för med sig något gott eftersom den inte ställer grupper mot varandra utan för oss tillsammans mot ett land som vi tycker fungerar väl och som vi tycker om.Det är sju partier, dåvarande samtliga partier, som står bakom förslaget. kommer in och betonar å ena sidan att det är många saker som är bra, men å andra sidan, upplever jag av rent partipolitiska skäl, försöker markera mot samsynen därför att man vill komma in på banan. Om hade varit med hade de förmodligen kunnat gilla betänkandet. Ett konstaterande att är med i EU är väl inte hela världen. Det står inte att det är bra att är med i EU, eller i FN för den delen, utan det står att är med. Det är ett konstaterande.Bland de ändringar i regeringsformen som jag här och som kristdemokrat vill lyfta fram som särskilt positiva skulle vara den förbättrade lagprövningen - ett viktigt framsteg - utformad som en juridisk normkontroll i efterhand. Förhandskontrollen förbättras genom Lagrådets arbete. Så har vi hört att det införs en proportionalitetsprincip för inskränkningar i den kommunala självstyrelsen, och förslag på kommunsidan blir obligatoriska för lagrådsgranskning. Också det är positivt.Personvalsspärren i riksdagsvalet ändras från de nuvarande till . Det är min och förhoppning att det kommer att vitalisera personvalet ytterligare. är åtta personer i kammaren invalda genom personval - personkryss - och det hade varit ett drygt dussin ytterligare om spärren hade legat på . Det är väl för väljarna om makten att också påverka inte bara partierna utan vilka personer som sitter här ökar. Det är inte så bekvämt för oss politiker - det ska jag villigt erkänna. Det har sina sidor med personval att få dubbla strider både inom partiet och mellan partierna, men det är jag beredd att ta mot att vi får ett större inslag av demokrati och makt åt folket. Alltså är detta en positiv utveckling.Saker vi inte fick se i den reformerade grundlagen som vi gärna hade sett hade varit till exempel en samlad översyn av fri- och rättighetskapitlet. Fri- och rättigheterna i 2 kap. gäller i huvudsak enbart gentemot det allmänna. Vi kristdemokrater hade gärna sett att grundlagsreglerna för fri- och rättigheter också gällt mellan enskilda.Vi hade också velat ha ett bredare diskrimineringsskydd i det kapitlet. lägger man bara in den sexuella läggningen. Man bortser från andra diskrimineringskriterier, till exempel ålder - låg och hög - och funktionshinder. hade velat ha en bredare ansats där, men anser att det är ett steg i rätt i riktning, och vi är nöjda med det. Vi hade velat se en författningsdomstol. Det märks då och då att det är en nackdel för att inte ha en författningsdomstol. Det fanns inte en tillräckligt bred samsyn för att få igenom det. Jag hoppas att det ska bli så ändå.Vi hade också velat se en möjlighet till inskränkningar av föreningsfriheten för att underlätta lagstiftning mot rasistiska organisationer. Det hade kunnat få effekt mot maffialiknande grupper och terroristorganisationer. blev det inte så. Vi får använda det lagutrymme som finns för att hålla tillbaka sådana grupper.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. har i sitt anförande och replikskifte tagit upp problemen med EU och dess införande i grundlag. Jag ska fokusera lite mer på de andra två huvudsakliga områdena som vi ser kritiskt på i grundlagsförändringarna. De handlar, återigen, om hur det svenska medborgarskapet urholkas.Det här handlar om en utökning av rättighetsreglerna i regeringsformen 2 kap. där man genom att byta ut ordet "medborgare" till "var och en" garanterar icke-svenska medborgare samma rättighetsregler. På så sätt vill man göra det tydligare att rättighetsreglerna gäller för i stort sett alla. Den stora skillnaden är att styrkan hos skyddet i flera avseenden är svagare för utlänningar än för svenska medborgare, och så bör det också vara. Skillnaderna avser främst att fler rättigheter kan begränsas när det gäller andra än svenska medborgare. Vid inskränkningar av fri- och rättigheter för dessa personer tillämpas inte heller merparten av de bestämmelser i 2 kap. som uppställer särskilda krav för att en begränsning ska godtas.Att vara svensk medborgare ska betyda någonting. Det är den svenska statens och främsta uppgift att representera och värna om det svenska folket. För oss är det en självklarhet att svenskar ska och måste kunna åtnjuta alla de förmåner det innebär att vara en svensk medborgare. I och med att man återigen urlakar det svenska medborgarskapet genom att ge i stort sett samma fri- och rättigheter till utlänningar nedvärderar man betydelsen av medborgarskapet. Så blir det när skillnaderna mellan att vara svensk medborgare och att vara utlänning minimeras.Som var inne på ska utlänningar åtnjuta ett grundskydd i . Det gör de . I takt med att världen blir alltmer globaliserad och nya hotbilder som terrorism, religiös fanatism och eskalerande internationell organiserad brottslighet slår rot i vårt samhälle måste våra samhällsapparater kunna ges de verktyg de behöver för att bekämpa detta. Att garantera varje utlänning i princip exakt samma rättigheter förtar den förmån det innebar att vara svensk medborgare, och det gör till en mer osäker plats.Den andra punkten som gäller urholkningen av medborgarskapet är, som några har varit inne på, att man tar bort medborgarskapskravet på en rad områden. Det är inga små förändringar vi pratar om.I dagens regeringsform finns det krav på medborgarskap för att inneha vissa samhällsbärande tjänster. Det gäller bland annat poliser, domartjänster och statsråd där det krävs att man ska ha varit svensk medborgare . Det gäller också statschef, åklagare och så vidare. Sjuklövern, det vill säga de övriga sju partierna, vill ta bort en stor del av de kraven i grundlagen och kan eventuellt tänka sig att de hamnar i vanlig lagstiftning eller helt och håller utgår.Det innebär en kraftig försvagning av medborgarskapets ställning. Nuvarande bestämmelser som återfinns i Regeringsformen tas helt bort och ersätts med en annan paragraf som öppnar för utlänningar att inneha alla typer av tjänster som överbefälhavare och riksåklagare, men även chefspositioner på våra svenska myndigheter.Som några har varit inne på tar man bort kravet på att ett statsråd måste ha varit medborgare . Det ska räcka med att vara svensk medborgare. Det håller vi givetvis inte med om. Alla medborgarskapskrav för statliga anställningar avskaffas i princip, förutom för Justitiekanslern, ombudsmän, ordinarie domare och riksrevisorerna. Det är ganska stora förändringar. Resterande lämnar man över till vanlig svensk lag.Jag nämnde tidigare att överbefälhavaren i inte ska behöva vara svensk medborgare. Det får anses vara särskilt anmärkningsvärt. Så här motiverar Kommittén om medborgarskapskrav varför till exempel kravet medborgarskap för statsråd skulle kvarstå: En majoritet i Kommittén om medborgarskapskrav menar att det var sakligt motiverat att upprätthålla kravet medborgarskap för statsråd. En sådan kvalifikationstid borgade enligt majoritetens bedömning för att statsråden var tillräckligt förtrogna med allmänna och mer långsiktiga frågor som rör det svenska samhällets grundläggande struktur och värderingar som faran för påtryckningar i ett spänt läge torde vara något mindre för den som har varit svensk.Det är det som det handlar om. Att vara statsråd handlar inte bara om att ha en bra juristutbildning eller att vara bra på PR. Det handlar om att känna , den svenska kulturen och förutsättningarna i det här landet. Det gör man inte om man kom hit i går och fick medborgarskap och blir statsråd . Det krävs att man har bott här ett tag för att man ska ha lärt känna och det svenska samhället.Det kan finnas flera anledningar till sjuklöverns agerande. Det handlar om att fortsätta att driva på det mångkulturella projektet genom att öppna för att samhällsbärande positioner besätts av utlänningar. Det har säkert också att göra med EU:s ambitioner att splittra de nationalstater som består av för att skapa en federation, . I vägen för det projektet står just nationalstaterna. Det är därför det finns en sådan iver och ett sådant intresse för att försvaga dem. Ytterligare ett sådant led är EU:s Interregprogram.För sjuklövern som inte gillar som en nationalstat är det säkert ett drömscenario att kunna luckra upp medborgarskapets betydelse, men vågar erkänna nationalstaternas betydelse för det framgångsrika land har utvecklats till. Frågan är hur uppluckrandet av medborgarskapet går ihop med regeringsförklaring. Han sade att han vill signalera medborgarskapets tyngd och betydelse. Det går givetvis inte ihop. är det enda parti som påtalar detta.Ytterligare en aspekt är att mångkulturen cementeras. Den skrivning som återfinns i grundlagen talar om att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Grundlagsändringarna innebär att det ska främjas. Det innebär att det blir en tvingande lagstiftning och mycket större tyngd juridiskt.Sverige har ett skydd som mer än väl tillgodoser de nationella minoriteternas behov. Vi tror inte att detta i huvudsak har drivits av minoriteterna själva. Det är bara ett tecken på den ängslan som existerar hos det politiskt korrekta etablissemanget där man gång på gång måste in och lagstifta om dessa minoriteters särrättigheter i förhållande till majoritetsbefolkningen.Det skulle vara tacksamt och befriande om man hade samma inställning till den svenska kulturen. Men det råder tyvärr ett utbrett förakt här i kammaren - utom hos - när det gäller och den svenska kulturen. Eftersom relativismen är stor i detta land och i denna kammare ser vi också, som nämnde, en risk med att det kan komma att nyttjas av andra minoriteter som inte omfattas av denna bestämmelse. Vi sverigedemokrater anser inte att ett land ska bygga på motsättningar mellan olika grupper. Vi försöker i stället bjuda in folk till den svenska gemenskapen för att på så sätt uppnå en kulturellt homogen stat som är en förutsättning för en stark välfärd och ett harmoniskt Sverige.Av den här diskussionen och åsikterna hos de övriga sju riksdagspartierna framgår det ganska tydligt att är det enda parti som värnar självständighet gentemot EU. har, som påtalade, gett efter och till och med svikit sina egna väljare i den här frågan. Resten av partierna är tämligen öppna med sitt totala ointresse för svensk självständighet. är det enda parti som på riktigt vill värna om medborgarskapets tyngd och betydelse, till skillnad från som pratar fint om det i regeringsförklaringen men i nästa andetag fullständigt urholkar medborgarskapet. är det enda parti som anser att land ska byggas på gemensamma värderingar och en gemensam kultur. Sjuklövern, däremot, späder på olikheterna och motsättningarna med sin mångkulturella politik.Inte nog med detta. Inget parti i sjuklövern har haft intresse av att informera eller väcka debatt om grundlagsförändringarna så att de vi representerar, svenska folket, får kännedom om det och möjlighet att säga sitt i sammanhanget. Det var totalt tyst inför den första omröstningen, totalt tyst i valkampanjen och totalt tyst inför denna omröstning. har som enda parti, nästan som enda organisation, försökt att skapa debatt i frågan genom debattartiklar och Facebook- och bloggkampanjer. Vi har påkallat en aktuell debatt i denna kammare, men den blev avslagen. Vi har startat ett upprop som på ungefär har samlat 10 000 underskrifter mot grundlagsförändringarna.SD är därmed det enda parti som med hedern i behåll kan säga att man har tagit sitt demokratiska ansvar och informerat det svenska folket om den mest omfattande förändringen i svensk grundlag på över 35 år.Jag vill med detta yrka bifall till reservationer. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda SD). fick vi ganska raka besked om att ser som sin främsta uppgift att upprätthålla diskrimineringen i och helst öka den. Det är ju den andra sidan. Om man till varje pris vill värna medborgarskapet som något särskilt som bara ska vara till för en del av befolkningen och som det ska vara svårt att nå och att mycket ska vara förbehållet den gruppen upprätthåller man en diskriminering. tar vi en del steg för att minska diskrimineringen i . Jag har en fråga som handlar om den andra sidan av myntet. Om man minskar diskrimineringen ökar man i stället när det gäller statliga anställningar styrkan i 12 kap 5 § som handlar om särskilda bestämmelser för statliga anställningar. Det står så här: Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet.Vad är faran med att den delen stärks när man ska anställa människor på statliga tjänster? De enda som upprätthåller diskrimineringen i det här landet är sjuklövern. De har infört de berömda instegsjobben som de facto diskriminerar svenskar. Vi förespråkar att alla som är svenska medborgare och därmed tillhör den svenska nationen ska ha exakt samma rättigheter. Det är inte vi som förespråkar instegsjobben. Om man är svensk medborgare ska man ha samma rättigheter. Det är något som varken eller alliansregeringen står för. Det är magstarkt att säga att vi upprätthåller diskriminering.