bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Trots nedväxlingen jämfört med ökningstakten är marginalen 2014 större än vad som följer av regeringens riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta storlek för denna tidshorisont. Regeringen konstaterar att osäkerheten är stor i utgiftsprognoserna, t.ex. vad gäller transfereringssystemen. 2.1.2 Tillväxt och sysselsättning Full sysselsättning och minskat utanförskap Regeringen anför att finanspolitiken bör utformas för att uppnå en så hög varaktig välfärd som möjligt. Det sker genom att politiken är inriktad på uthållig och hög tillväxt, hög sysselsättning och välfärd som kommer alla till del samt på att upprätthålla makroekonomisk stabilitet. Varaktigt hög sysselsättning och minskat utanförskap står fortsatt i fokus. Den ekonomiska politiken för att minska utanförskapet bör befästas genom att man vårdar genomförda åtgärder inom bl.a. skattesystemet och arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Det är viktigt att säkerställa att avsikterna med sjukförsäkringsreformen upprätthålls. Den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska kunna få ersättning. ska reformen öka drivkrafterna för och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar, likt sjukförsäkringsreformen, kan leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen och avser att se över om regelverken och deras tillämpning fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. Full sysselsättning är regeringens viktigaste mål. Alla som kan arbeta ska också kunna få ett jobb. Regeringen föreslår ytterligare åtgärder för att öka arbetsutbudet och för att öka efterfrågan på arbetskraft, särskilt bland grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Ett dynamiskt näringsliv med nya och växande företag ökar sysselsättningen och bidrar till finansieringen av den gemensamma välfärden. Regeringen föreslår därför ytterligare reformer för att förbättra näringslivsklimatet. De ljusare utsikterna för ekonomi innebär att åtgärderna för att mildra krisens negativa konsekvenser för arbetsmarknaden successivt kommer att anpassas efter det nya arbetsmarknadsläget. Åtgärder kommer att vidtas för att volymerna i arbetsmarknadspolitiska program ska kunna återgå till nivåerna före krisen. För att den ökande arbetskraftsefterfrågan ska leda till en varaktigt högre sysselsättning är det viktigt att arbetslösa söker och finner jobb och att långtidsarbetslösheten minskar. Regeringen föreslår att det särskilda anställningsstödet förstärks tillfälligt 2011 och 2012 genom en höjning av taket för ersättning till arbetsgivare. En handledarersättning, s.k. handledarstöd, till arbetsgivaren införs dessutom. Coachningsinsatserna ökas i förhållande till vad som tidigare beslutats. Vidare föreslås 6 000 nya praktikplatser , vilket tillsammans med redan beslutade åtgärder innebär 14 200 helårsplatser. I budgetpropositionen föreslog regeringen en temporär satsning på folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. I den nu aktuella propositionen föreslås en förlängning av denna satsning med . Därutöver föreslås det högre studiebidraget inom studiemedelssystemet tillfälligt bli tillgängligt för arbetslösa ungdomar mellan som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan för studier på komvux. Ungdomarna ska för att få det högre studiebidraget vara inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller i jobb- och utvecklingsgarantin och ha avbrutit studierna . En ramtid, som innebär att det är tillåtet att arbeta en månad och ändå omfattas av jobbgarantin, införs. Arbetsförmedlingen föreslås vidare få extra resurser . Det finns ett behov av att bl.a. öka stödet för deltagarna i garantiprogrammen och för personer med funktionsnedsättning. Regeringens nya satsningar på anpassning av arbetsmarknadspolitiken omfattar totalt 2011 och sammanlagt för perioden 20122014. Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Invandringen bidrar dessutom till att motverka ett minskat arbetskraftsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Arbete och egen försörjning bidrar till att stärka självkänslan, som arbete ger kontakter med andra och kunskaper i det svenska språket. Utrikes födda har, i förhållande till personer som är födda i , betydligt lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet, även om stora variationer förkommer. Som ett fortsatt led i att bekämpa utanförskapet för de utrikes födda föreslås bl.a. förbättringar av sfi-lärarnas kompetens och en förstärkning av instegsjobben genom en höjning av subventionsgraden från samt ersättning för företagens kostnader för handledning. Vidare aviseras en satsning på att höja kvaliteten på skolor i utsatta områden. Entreprenörskap och hållbar tillväxt Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder i syfte att förbättra näringslivsklimatet. Det har blivit lättare och billigare att anställa, och regelverken har förenklats. Arbetet med att säkra ett livskraftigt näringsliv kommer att drivas vidare. En god offentlig och kommersiell service skapar förutsättningar för att hela landet ska kunna växa. Genom landsbygdsprogrammet ska landsbygdens villkor ytterligare förbättras . För att stärka innovationsklimatet ytterligare föreslås bl.a. en satsning på rådgivnings- och mentorsverksamhet, innovationsfinansiering genom , ytterligare satsningar på regelförenkling för företagen samt särskilda satsningar på exportrådgivning till små och medelstora företag. Ökat entreprenörskap och utvecklad innovationsförmåga ska bidra till förnyelse av ekonomin. Regeringens satsning på kvinnors företagande fortsätter. Satsningen på rådgivning och mentorskap för företagare, bl.a. invandrare, förstärks. Satsningarna uppgår till ca för perioden 20112014. Därutöver föreslås på hösttilläggsbudget 2010 för Inlandsinnovation, en särskild satsning för att stärka utvecklingskraften i norra inland. Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Förbättrade villkor för andrahandsuthyrning av bostäder kan stimulera utbudet på andrahandsmarknaden. Regeringen föreslår en höjning av schablonavdraget vid upplåtelse av en privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet från till . I följande tabell sammanfattas regeringens satsningar. Tabell 2.7 Regeringens satsningar på tillväxt och sysselsättning -0,7 -0,6 -0,3 2,0* Källa: Budgetpropositionen . * Förslaget lämnas i tilläggsbudgeten (prop. 2010/11:2) och påverkar inte det finansiella sparandet. Förlaget behandlas i betänkande 2010/11:FiU11. Regeringen redovisar i budgetpropositionen reformambitioner för perioden 20122014 som är betingade av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Bland de frågor som tas upp finns jobbskatteavdrag, statlig inkomstskatt, skatt för pensionärer och särskild skatt för utomlands bosatta. Vidare nämns arbetsrätten och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Bland ytterligare frågor finns en robust företagsbeskattning för fler investeringar, ökad välfärd och hög sysselsättning. 2.1.3 Välfärden och kommunerna Regeringen anför att välfärden ska hålla högsta kvalitet och komma alla till del efter behov. Avgörande för att långsiktigt värna välfärden är ökad sysselsättning och starka offentliga finanser. Nytt tillfälligt statsbidrag till kommunsektorn En viktig utgångspunkt för regeringen är att bevara förtroendet för att det offentliga klarar att tillhandahålla viktiga välfärdstjänster såsom utbildning, vård och omsorg. Kommunsektorn har tillförts i tillfälligt höjda statsbidrag . ekonomiska vårproposition aviserades en permanent höjning av det generella statsbidraget med . Det ekonomiska läget har förbättrats sedan 2010 års ekonomiska vårproposition beslutades. Trots den starkare ekonomiska utvecklingen bedöms dock kommunsektorns inkomster utvecklas svagt . Kommunsektorn tillförs ett nytt tillfälligt statsbidrag om 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av statsbidraget på tillförs kommunsektorn därmed totalt 2011. En av de grupper som påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen är pensionärerna. Inkomstskatten har sänkts för denna grupp både 2009 och 2010 genom ett förhöjt grundavdrag för personer som är eller äldre. ekonomiska vårproposition aviserades en ytterligare skattesänkning med 2011. Regeringen föreslår nu ytterligare en sänkning av skatten för pensionärerna. Satsningen omfattar utöver de som aviserades i vårpropositionen. Tillgången till en hälso- och sjukvård av god kvalitet efter behov till alla, oavsett inkomst och bakgrund, är en viktig grundpelare för det svenska välfärdssamhället. Kömiljarden har visat sig vara en träffsäker och effektiv reform för att korta vårdköerna. Vårdgarantin bör förstärkas inom ramen för kömiljarden. Målet är att väntetiden för specialistbesök och behandling ska minskas successivt under hela mandatperioden. Satsningar föreslås även med inriktning på bl.a. ökad patientsäkerhet och på en sammanhållen vård och omsorg om äldre samt ett tredje steg i tandvårdsreformen. Satsningarna uppgår till totalt 2011, 2012 och 2013 och 2014. Drygt hälften av satsningarna sker genom omprioriteringar inom befintliga ramar. Netto tillförs och 20122014. När det gäller äldrepolitiken föreslår regeringen att ett prestationsbaserat statsbidrag införs för perioden 20112014. Bidraget syftar till att stimulera förbättrade arbetssätt med äldre multisjuka inom primärvården samt för ökad samordning mellan kommuner och landsting i vård- och omsorgsinsatser för äldre. Vidare föreslås en bred satsning på äldres boende. ska en arbetsgrupp utarbeta förslag till breda och strategiska boendelösningar för äldre, däribland förutsättningar för stöd i planeringsprocessen till kommuner som erbjuder lösningar för äldre par som fortsatt vill bo ihop även om deras omsorgsbehov skiljer sig åt. En fyraårig satsning i form av stimulansmedel för lokala värdighetsgarantier föreslås. Vidare föreslås en utbildningssatsning i syfte att stärka kompetensen i äldreomsorgen och kunna erbjuda fördjupningsutbildningar. Slutligen föreslås en fortsättning på regeringens tidigare satsning på ökad valfrihet i äldreomsorgen . Satsningarna uppgår sammantaget till 2011, ca 2012 och ca 2013 och 2014. Merparten av satsningarna sker genom omdisponering av befintliga medel. Alla barn och ungdomar ska ges förutsättningar för en ekonomisk och social trygghet samt en god relation till båda sina föräldrar. Bostadsbidragets särskilda bidrag för barnfamiljer kommer att höjas. Föräldrar som är ensamma i sitt föräldraskap ska kunna överlåta en del av föräldrapenningen. För den som i praktiken är ensamstående bör möjligheten att ta del av alla föräldraförsäkringens dagar också införas. Möjligheten för studenter att låta någon som avstår arbete ta hand om studentens sjuka barn genom att överlåta dagar i den tillfälliga föräldrapenningen bör utredas. Dessutom kommer regeringen att pröva förutsättningarna för att ge kompensation till föräldrarna om barnomsorgsgarantin inte infrias. En förenklad jämställdhetsbonus införs. Bonusen kopplas till utbetalningen av föräldrapenningen i stället för att som ges som en kreditering på skattekontot. Också vårdnadsbidraget görs mer flexibelt. Föräldrar ska kunna vara föräldralediga , med föräldrapenning, under barnets första levnadsår. Därutöver föreslås ett antal andra mindre reformer på familjepolitikens område. Sammantaget uppgår satsningen till ca 20122014. I ska kvinnor och män ha samma möjligheter att påverka sin vardag och forma sina liv. Det finns alltjämt löneskillnader som förklaras av kön. Inom familjepolitiken föreslås en förenkling av jämställdhetsbonusen. En fortsatt satsning på kvinnors företagande föreslås liksom ett fortsatt stöd till arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor, exempelvis genom skyddat boende. I syfte att stödja kommuners och landstings arbete med jämställdhet, bl.a. med åtgärder riktade mot förskolan, föreslås även ett fortsatt stöd till Kommuner och Landstings satsning Hållbar jämställdhet. Sammantaget uppgår satsningen till . Det s.k. idrottslyftet föreslås fortsätta och ges en stabil finansiering via anslag i stället för som genom bidrag från . Skapande skola utvidgas till de lägre årskurserna. På så sätt skapas förutsättningar för kultursatsningar inom hela . Bevarandet av och Operans unika byggnader prioriteras genom att medel skjuts till för ombyggnad respektive renovering och underhåll. Tabell 2.8 Regeringens satsningar på välfärden och kommunerna Källa: Budgetpropositionen . Regeringen redovisar i budgetpropositionen reformambitioner för perioden 20122014 som är betingade av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Bland de frågor som tas upp finns rättsväsendet, fler bostäder och fastighetstaxering av bostäder. 2.1.4 Forskning och utbildning Regeringen framhåller att gymnasieskolan reformeras bl.a. i syfte att förbättra genomströmningen. Ett annat sätt att öka andelen individer som fullföljer sin utbildning är att genomföra reformer som gör att elever kommer bättre förberedda till gymnasiet. Fokus för regeringens kommande satsningar ligger därför på . Det är både kvantiteten av och kvaliteten på utbildningen som ska stärkas. I praktiken betyder det att eleverna ska få mer av lärarledd undervisning av välutbildade och kompetenta lärare. Regeringen föreslår bl.a. följande reformer: Den största satsningen någonsin på lärlingsutbildning: 30 000 lärlingsplatser inrättas i gymnasieskolan och 5 900 inom vuxenutbildningen. Ett lärarpaket med förlängt lärarlyft, stärkt pedagogiskt ledarskap, vidareutbildning av obehöriga lärare och forskarskolor. Utvärdering av elevernas kunskaper med tidigare betyg och fler nationella prov. Stöd till elever som behöver extra hjälp i skolarbetet genom en förlängd läsa-skriva-räkna-satsning och förlängd satsning på sommarskolor. En fortsatt kamp mot diskriminering och mobbning genom förebyggande arbete. Ett riktat bidrag för att stärka elevhälsan 2012 och 2013. Stärkt undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik genom förlängd s.k. MNT-satsning, fler lektionstimmar i matematik i och en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. En satsning på entreprenörskap i skolan och skapande verksamhet. Bättre skolor i utsatta områden genom incitament till skolor som utvecklar sitt arbete och blir bättre på att ge elever goda kunskaper. Förbättrad utvärdering av utbildningsområdet. En ny utvärderingsfunktion inrättas fr.o.m. . Det ska löna sig att vara en bra lärare och att bli en bättre lärare. Regeringen avser därför att tillsätta en arbetsgrupp för att analysera hur ett stimulansbidrag kan utformas som kan ges till skolhuvudmän som inför lönesättningsmodeller som belönar lärare vars undervisning visar en positiv påverkan på elevernas resultat och trivsel. Regeringen föreslår att ytterligare 10 000 platser på yrkesvux skapas för /2011. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen inom den högre utbildningen kommer att omfatta ca och fasas in 2013. För att ytterligare stärka kvaliteten inom den högre utbildningen föreslår regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen om inledningsvis 2012 och därefter . Studiemedlets lånedel höjs med ca per studiemånad . Totalt uppgår kostnaderna för de föreslagna reformerna på utbildningsområdet till , varav regeringen föreslår att anvisas på hösttilläggsbudgeten och . Regeringen redovisar i budgetpropositionen reformambitioner för perioden 20122014 som är betingade av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Enligt planerna kommer en ny forsknings- och innovationsproposition att läggas fram . Propositionen kommer att inriktas mot att stärka kvaliteten i forskningen för att skapa förutsättningar för en forskning av hög internationell klass. 2.1.5 Klimat, miljö och infrastruktur Klimatförändringarna är enligt regeringen vår tids största utmaning, som kräver en ambitiös och sammanhållen klimat- och energipolitik både internationellt, inom EU och i . För att möta denna utmaning har regeringen satt upp ett nationellt klimatmål med högre ambitionsnivå än det åtagande som har enligt EU:s bördefördelning. Genom allianspartiernas klimat- och energiöverenskommelse har grunden lagts för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik. Alliansens överenskommelse innebär att utsläppen av växthusgaser för de verksamheter som inte innefattas av EU:s utsläppshandelssystem ska minska till 2020 jämfört med . Överenskommelsen bygger på underlag från Vetenskapliga rådet, den parlamentariska klimatberedningen och den dialog som regeringen fört med olika samhällsaktörer kring energi- och klimatfrågorna. Regeringen bedömer att klimatmålet till största del nås med beslutade och aviserade åtgärder. Det förutsätter dock att klimatinvesteringar i andra länder genomförs även om fortsättningsvis. Regeringen aviserar därför ytterligare medel för detta ändamål . Regeringen har en långsiktig prioritering om att ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. För att bidra till detta och för att nå målet om att av den svenska energin ska vara förnybar möjliggörs en ökning av den skattebefriade låginblandningen av biodrivmedel i bensin och diesel. Vidare föreslås att ett demonstrationsprogram för elbilar och laddhybrider skapas samt att en supermiljöbilspremie för bilar med låga utsläpp införs. Supermiljöbilspremien ska enligt förslaget införas och omfatta per bil. En handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier ska utarbetas. Regeringen föreslår även ökade satsningar på miljöteknik, förnybar energi och energiforskning. Vid en kontrollstation 2015 ska den faktiska utvecklingen i förhållande till de energi- och klimatpolitiska målen utvärderas, vilket kan leda till justeringar av styrmedel. Koldioxidskatten behöver enligt regeringen inte höjas utöver fattade beslut och normal inflationsjustering. Den havsmiljösatsning som påbörjades under förra mandatperioden ska utökas. Regeringens arbete med att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar fortsätter, och ytterligare medel avsätts 20112014. Satsningen på Hållbara städer fortsätter enligt regeringen för att bl.a. säkerställa att kunskaper sprids och erfarenheter tas till vara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Det övergripande målet för miljöpolitiken är enligt regeringen att kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta utan att man orsakat ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De satsningar som föreslås uppgår sammantaget till 2011 och till för perioden 20122014. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är viktig för att driva fram den senaste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon. Regeringen har därför som reformambition att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för de bilar som är utrustade med den senaste tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Regeringen avser att återkomma med ett detaljerat förslag om vilka bilar som nedsättningen kommer att omfatta. EU har, bl.a. under ordförandeskap, drivit flera viktiga frågor framåt. Tvågradersmålet har fått stöd av världens största ekonomier, andra åtaganden har gjorts av stora utsläppsländer och insatser enligt Köpenhamnsackordet har finansierats . Regeringens ambition är att stärka roll i de internationella klimatförhandlingarna. Genom samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar kan enligt regeringen snabbare och effektivare person- och godstransporter åstadkommas. Regeringen har beslutat om en trafikövergripande nationell plan som innehåller satsningar på för perioden 20102021. Anslagen höjdes med . Enligt regeringen kan ett nytt infrastrukturbeslut komma att tas . 2.2 Socialdemokraternas, och förslag till riktlinjer 2.2.1 De offentliga finanserna Socialdemokraterna, och framhåller i sin motion Fi230 att ekonomi ska tillbaka till ett överskott och anser att reformer bara ska genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Utgiftstaken är ett centralt styrinstrument för budgetpolitiken. De offentliga finanserna har försämrats med . Ska man värna de offentliga finanserna anser motionärerna att det krävs ansvar för såväl inkomster som utgifter. Motionärerna avvisar därför principen om utförsäljningar av statliga bolag för utförsäljningarnas egen skull. Välfärden kommer först och är överordnad skattesänkningar. När arbetslösheten vuxit har också underskotten i de offentliga finanserna ökat. Trots att regeringen bedömer att resursutnyttjandet i ekonomin når jämvikt först är budgetpropositionen, enligt motionärerna, praktiskt taget fri från konkreta åtgärder i syfte att pressa tillbaka arbetslösheten. Motionärerna framhåller att målet för deras politik är att nå full sysselsättning och att hålla ihop . En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. Effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande av de reformer som Socialdemokraterna, och föreslår på utgiftssidan är ca högre än de reformer som regeringen föreslår. På inkomstsidan presenterar motionärerna förslag som är 16 miljarder högre än regeringens . Motionärernas förslag innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande är av BNP 2011, vilket är detsamma som regeringens förslag. Motionärerna föreslår utgiftstak för 20112013 som är 15, 20 respektive högre än regeringens. Motionärerna föreslår att statsbidragen till kommunerna ökar med 2011 jämfört med regeringens förslag. I detta ryms även ett konjunkturstöd på . Motionärernas förslag om att förbättra arbetslöshetsförsäkringen beräknas kosta totalt ca . Motionärerna föreslår även ökade insatser för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning på och en satsning på vuxenutbildning på . Motionärernas förslag om höjt tak i sjukförsäkringen 2011 kostar . Dessutom föreslås en besparing inom försvaret på 2011. Motionärerna vill sänka skatten för pensionärer med mer än regeringen. På inkomstsidan föreslås vidare att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga avskaffas, vilket innebär att motionärerna kan tillgodoräkna sig 2011. I motionen finns också förslag om avskaffat jobbskatteavdrag för miljonärer och avskaffat RUT-avdrag på sammanlagt 2011. Miljö- och energiskatterna ska enligt motionärernas förslag ökas med nästan 2011. Arbetsgivaravgifterna för småföretag ska enligt motionärernas förslag sänkas med sammanlagt . I motionen redovisar Socialdemokraterna, och ett antal reformambitioner efter 2011. Steg för steg vill motionärerna nå målet om att ska få av sin lön i arbetslöshetsförsäkring. Taket i sjukförsäkringen ska höjas, och vill motionärerna höja taket i sjukförsäkringen till tio prisbasbelopp så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst i sjukpenning. Motionärerna aviserar också att skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer bör tas bort . Motionärerna vill långsiktigt stärka kommuners och landstings ekonomi genom att se till att statsbidragen är värdesäkrade. Maxtaxa i förskolan, förstärkningar av personaltätheten inom både förskolan och skolan, satsningar inom äldreområdet, avgiftsfri tandvård upp till och borttagande av hela arbetsgivaravgiften för den som anställer en ung arbetslös är ytterligare reformambitioner som motionärerna förordar för mandatperioden. Tabell 2.9 Den offentliga sektorns finanser (S, MP, V) Miljarder kronor, avvikelse i förhållande till regeringen -0,7 Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Motion Fi230. Tabell 2.10 Statsbudgetens inkomster (S, MP, V) Miljarder kronor, avvikelse i förhållande till regeringen Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår avgifter till ålderspensionssystemet Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Motion Fi230. Tabell 2.11 Statsbudgetens saldo och statsskulden (S, MP, V) Miljarder kronor, avvikelse i förhållande till regeringen