bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen bör fortsätta. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. Miljö- och jordbruksutskottet tar en aktiv del i utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning, och det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. I årets budgetproposition kommenterar inte regeringen den fortsatta utvecklingen av regeringens redovisning av resultat till och de synpunkter som utskottet hade i förra årets budgetbetänkande. Det är därmed oklart hur regeringen ser på det fortsatta utvecklingsarbetet och den fortsatta dialogen med utskottet i dessa frågor. Utskottet anser att det är viktigt att fortsätta dialogen om hur resultatredovisningen kan vidareutvecklas. Utskottet konstaterar att regeringen föreslår att ska besluta om målen för utgiftsområdet. Utskottet anser att detta är mycket positivt. Det är, enligt utskottets mening, naturligt att beslutar om de övergripande målen för verksamheten inom utskottets beredningsområde. Utskottet har tidigare framfört att det finns ett behov av tydliga mål. I de fall som målen i sig inte är direkt uppföljningsbara bör, enligt utskottet, tydliga indikatorer formuleras för att underlätta möjligheten att följa upp i vilken grad som målen nås. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen på ett tydligt sätt utgår från de tre målen. Detta är positivt. Det finns dock fortfarande otydligheter i årets resultatredovisning. Utskottet anser att det är viktigt med en tydlig och klar struktur för resultatredovisningen till för att öka förståelsen och göra den mer relevant som underlag för beredning av regeringens budgetförslag. Det är viktigt att resultatredovisningen kan ge en bild av helheten i regeringens syn på resultaten inom områdena jordbruk, fiske och livsmedel. Det finns vidare ett behov av att tydliga resultatindikatorer formuleras för att förbättra möjligheten att följa upp i vilken grad som målen nås. Det är viktigt att indikatorer redovisas tydligt till . Förändringar i valet av indikatorer försvårar för att följa utvecklingen av resultaten. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens tre övergripande mål som visionen Bruka utan att förbruka är indelad i för utgiftsområde 23. Regeringen föreslår att målen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ska vara följande: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens vision Bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i tre övergripande mål, som även utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning, nämligen: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen redovisar i propositionen uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. Ett arbete med att rapportera om framsteg mot visionens mål med hjälp av indikatorer pågår, och där så är möjligt har rapportering skett via indikatorer. är som myndigheterna rapporterat till regeringen enligt Bruka utan att förbruka. Utskottet föreslår att godkänner de mål som regeringen har föreslagit. Utskottet har inget att invända mot regeringens resultatredovisning. Skogspolitiken har två jämställda mål som beslutats av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i enlighet med vad utskottet föreslår och vad som framgår av bilaga 2. Därmed bifaller regeringens förslag om medelstilldelning på anslagen. bifaller även regeringens förslag till bemyndiganden under detta utgiftsområde. avslår samtliga motionsyrkanden med förslag om annan fördelning på anslag under utgiftsområdet m.m. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V), 2 (S), 3 (MP), 4 (SD) och 5 (V). Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. Beslutsordningen innebär att tar ställning till dessa poster genom ett beslut. Alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster är sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2010/11:FiU1) behandlat regeringens och partiernas förslag till fördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Detta betänkande justerades och ligger till grund för rambeslut som fattas om statsbudgeten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena . har därmed ställt sig bakom ramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som angivits i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområde 23 är 17 . När fattat beslut om fördelningen av utgifterna i statsbudgeten på utgiftsområden tas ställning till anslagsfördelningen inom respektive utgiftsområde. Även beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett och samma beslut. I det följande redovisas regeringens förslag för de olika verksamheter som ingår i utgiftsområde 23 och förslag i aktuella motioner. Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget får användas för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls för handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:2 Insatser för skogsbruket Anslaget används för att täcka kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Anslaget används också för att täcka kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget används vidare för att täcka kostnader för statsbidrag enligt förordningen (2006:171) om bidrag till anläggning av skog på områden med stormfälld skog samt statliga insatser för att övervaka och bekämpa skadeinsektspopulationen i de stormdrabbade områdena i . Anslaget används även till att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:2 ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare ingångna förpliktelser, medför behov av framtida anslag på högst . I propositionen Ersättning vid expropriation (prop. 2009/10:162) föreslår regeringen bl.a. att markägare ska få ett schablonpåslag på ersättningen vid bildandet av biotopskyddsområden. Mot bakgrund av detta kan kostnaderna för biotopskyddsområden till viss del förskjutas . Outnyttjade medel 2010 får föras över till 2011. och 2007 drabbades av stormarna och . Regeringen följer utvecklingen noggrant i dessa stormdrabbade områden för att snabbt kunna vidta åtgärder inom befintliga anslag. uppdrag att övervaka och informera markägare om skadeinsektspopulationen kommer därför att förlängas . Regeringen föreslår att anslaget tillförs för perioden 20112014 till arbetet med att upprätta renbruksplaner. Regeringen föreslår en gemensam satsning med näringen för att förstärka skogsträdsförädlingen. Anslaget bör därför ökas med 2011, med 2012 och 2013 och med 2014. Anslaget bör minskas med för att finansiera ökade utgifter under dels anslag 1:10 Bekämpande av växtsjukdomar, dels anslag 1:22 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. . Regeringen föreslår med anledning av det ovanstående att anvisas under anslaget . I motion MJ297 (S) framhålls behovet av stöd till projekt som leder till bevarandet av tallbeståndet i . I motion MJ333 (S) yrkande 1 anförs att det är angeläget att regeringen genomför kraftfulla åtgärder för skogsvårdande insatser. Enligt motion MJ204 (C) behövs förstärkta rådgivningsinsatser för ökad röjning och för gemensam planläggning av skogsbrukets vägar. Vidare nämns att insatserna kan finansieras genom en breddning av medelsanvändningen från landsbygdsprogrammet. Enligt motion MJ406 (SD) finns det anledning att återinföra skogsröjningsbidraget bl.a. därför att skogsvården och skogsröjningen är eftersatt på många håll. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av budgetpropositionen framgår att andelen godkända föryngringar har planat ut och att antalet skador i tallungskogar på grund av vilt är stort även fortsättningsvis. uppföljning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar på fortsatta brister. På stora delar av de underkända föryngringsavverkningarna är en tillräcklig mängd träd sparade men fel hänsyn, ur en kvalitativ bedömning, har prioriterats. Regeringen framhåller att det finns behov av tillsyn och rådgivning för ett hållbart skogsbruk även fortsättningsvis. Samverkansprogrammet Komet, mellan myndigheter och markägare, om kompletterande metoder för skydd av natur bör bidra till måluppfyllelsen. Enligt uppgifter från gör den och flera stora företrädare för skogsbruket gemensam sak för att vända tallens vikande ställning i . De satsar på ett gemensamt projekt med bl.a. ett modellområde för att säkra tallens framtid. kommer att leda arbetet. I satsningen på tall ingår att skapa ett modellområde i sydöstra och på det sättet kunna lyfta fram ett gott exempel som kan ingjuta mod hos skogsägare att våga satsa mer på tall. En viktig förutsättning för att lyckas är att skogsägarna har god kontroll över älgbeståndet. När det gäller röjning m.m. anför regeringen i propositionen att den genomsnittliga tillväxten på produktiv skogsmark är högre än den genomsnittliga bruttoavverkningen. uppdrag att vidareutveckla arbetet med satellitbaserad röjningsinformation fortskrider och bör ge ett positivt resultat . Anledningen till att röjningsintensiteten har planat ut är inte helt klarlagd. Det nationella röjningsnätverk som har tagit initiativ till har ännu inte gett det förväntade resultatet. uppdrag att vidareutveckla arbetet med satellitbaserad röjningsinformation fortskrider och bör ge ett positivt resultat . Regeringen framhåller att en förutsättning för att öka röjningsintensiteten och därmed minska det s.k. röjningsberget är att näringen tar sitt ansvar och utför arbetet. Det är viktigt att fortsätter sitt analysarbete kring varför andelen godkända föryngringar inte längre ökar och att miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar på fortsatt brist samt att vidtar nödvändiga åtgärder i dialog med näringen. har beslutat om stöd till kompetensutveckling inom landsbygdsprogrammet på sammanlagt ca . LRF/Skogsägarna, och häradsallmänning är några som har fått sina projektansökningar beviljade. Stöd har beviljats till ca 70 ansökningar och går till företag och organisationer som driver projekt samt till enskilda skogsägare och entreprenörer för att gå skogliga grundkurser, röjkurser och kurser för att få grönt kort m.m. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en halvtidsutvärdering av landsbygdsprogrammet, vilken har presenteras. Mot bakgrund av detta kommer regeringen att överväga ytterligare behov av justeringar av de befintliga insatserna inom programmet samt behov av ytterligare insatser. har regeringen påbörjat arbetet med nästa landsbygdsprogram för perioden 20142020. En översyn kommer att göras av den strategiska inriktningen inför nästa programperiod. och kommer dessutom att ges i uppdrag att utarbeta ett tekniskt underlag inför nästa programperiod. Enligt uppgift från är grundtanken att skogsbruk ska bedrivas som vilken annan verksamhet som helst, och de åtgärder en markägare vidtar ska ske på marknadsmässiga grunder. Däremot har en viktig uppgift när det gäller rådgivning till markägare om röjningens positiva effekter på tillväxten. Anslaget används bl.a. för det alleuropeiska skogssamarbetet, närområdessamarbete i skogsfrågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum, skogens roll i klimatkonventionen och FAO (FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation) belastar också anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) förvaltningskostnader. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomster av, orsaker till och spridningssätt för sjukdomar hos djur. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:5 Bidrag till veterinär fältverksamhet Anslaget används för statens bidrag till veterinär fältverksamhet och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för distriktsveterinärerna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Anslaget används för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Insatser ska begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. De medel som tidigare fanns under detta anslag för stöd till biodling förs över till anslag 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, och anslaget minskas därför med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) och lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget används för nationell medfinansiering av kontroller för (BSE och scrapie) som enligt EU:s krav är skyldigt att göra. Regeringen bör bemyndigas att för ramanslag 1:7 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . har kostnaden för salmonellabekämpning ökat. Flera faktorer spelar in; bl.a. ökar antalet gårdar med stora djurbesättningar, varför bekämpningsarbetet blir både dyrare och mer komplicerat. Obligatoriska TSE-kontroller som utförs vid normalslakt av nötkreatur har i en treårig satsning 20082010 bekostats med allmänna medel. I och med att specialsatsningen avslutas minskas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. Anslaget används för att förebygga skador av vilt och för att ge ersättning för sådana skador. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att tillföras anslag 1:28 Främjande av rennäringen m.m. Vidare minskas anslaget med , då en tidigare tillfällig förstärkning av anslaget upphör. Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala en viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden den 1 juli30 juni. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret, medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas att låta Kammarkollegiet ha tillgång till en särskild kredit för Viltvårdsfonden i på högst . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion MJ426 (M) framhålls att anslagen för information om våra rovdjur ska fördelas neutralt, och det påpekas att det skapas en problematik när en intresseorganisation såsom tilldelas medel ur Viltvårdsfonden för sitt allmänna uppdrag att neutralt och objektivt folkbilda och informera. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Som nämns ovan är den som jagar skyldig att betala en viltvårdsavgift enligt 49 § jaktförordningen (1987:905). Avgiften är och gäller för ett jaktår. Avgifterna förvaltas genom Viltvårdsfonden. Regeringen beslutar om hur mycket medel som ska betalas ut ur Viltvårdsfonden efter ansökan av myndigheter och organisationer. På grundval av ett regeringsbeslut har Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag förtydligats och vidgats (Jo2007/2862 från ). uppdrag ersattes verksamhetsområdet med verksamhetsområdet information. Ändringen gjordes för att tydliggöra att informationen under verksamhetsområdet till övervägande del är av övergripande karaktär och främst riktar sig till myndigheter och allmänhet. uppdrag ersattes verksamhetsområdet jakt och förvaltning av viltarter med verksamhetsområdet om praktisk jakt och förvaltning av vilt. Ändringen tydliggör att målgruppen är jägare, markägare, jakträttshavare samt i vissa fall myndigheter, enligt regeringen. I beslutet framhöll regeringen att förbundet har en viktig roll att förmedla kunskap om rovdjur och myndighetsbeslut om jakten på stora rovdjur till jägare, markägare och jakträttshavare. Förbundet bör vidare medverka till att kraftfullt bekämpa all förekomst av illegal jakt, enligt regeringen. I beslutet angavs att förbundet skulle återrapportera och redovisa medelsanvändningen . har också lämnat en sådan redovisning. Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde. får disponera intäkterna från avgifter som utgörs av vattenhushållning, köttklassificering, laboratorieundersökningar av utsäde, kvalitetsanalyser och andra undersökningar av utsäde och växtsorter samt kvalitetsanalys av foder- och kvarnspannmål. För att ytterligare förenkla och minska de administrativa kostnaderna för de gröna näringarna föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår även att anslaget tillförs 2011 för att stödja genomförandet av reformen av den offentliga djurskyddskontrollen, vilken utförs av länsstyrelserna. Vidare tillförs anslaget 2011 för insatser inom energiområdet. kommer att överta ansvaret för hanteringen av strukturfonderna inom den gemensamma fiskeripolitiken samt för frågor om främjande av fiskerinäringen, marknad och handel samt konsumentfrågor m.m. i samband med avvecklingen av . För de nya uppdragen ökas anslaget med 2011 och med . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt motionerna MJ295 (V) yrkande 1, MJ356 (MP) yrkande 2 och MJ382 (S, MP, V) yrkande 3 bör en djuretisk ombudsman införas. Ombudsmannen ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkaraktäristika, göra djuretiska årliga revisioner och ge djuretiska råd. Antalet djurskyddskontroller bör fördubblas enligt motion MJ295 (V) yrkande 4. Avgiften för djurskyddskontroller bör återinföras för att öka tillsynen och kontrollerna. Ansvaret för djurskyddskontrollen bör ligga så nära djurbesättningarna som möjligt, varför de kommuner som har kompetens och kapacitet att klara av en fungerande djurskyddskontroll bör vara huvudmän för kontrollerna. Regeringen bör enligt motion MJ305 (S) göra en översyn av djurskyddets organisation i syfte att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd. Den omorganisation som var tänkt att förbättra och förstärka djurskyddet har på många håll i landet inneburit en försämring för att resurserna inte är tillräckliga. har länsstyrelserna att dela på. Det är uppenbarligen alldeles för lite om verksamheten ska fungera. Enligt motion MJ356 (MP) yrkandena 3 och 4 behöver den regionala djurskyddskontrollen mer resurser, såväl genom tillskott från staten som genom avgiftsfinansiering. Djurskyddskontrollen bör avgiftsbeläggas. Den regionala djurskyddstillsynen behöver mer resurser. Reglerna för minimiintervall för djurskyddstillsyn bör återinföras så att länsstyrelserna får tydliga mål för djurskyddet att leva upp till. Möjligheten att tillföra medel till och länsstyrelserna för att på ett övergripande plan kunna bevaka intresset att bevara bör enligt motion C362 (MP) yrkande 4 utredas. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. tog länsstyrelserna över ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna. Huvudsyftet med åtgärden var enligt budgetpropositionen att åstadkomma en kvalitetssäkrad och likvärdig djurskyddskontroll i hela landet. ändrades finansieringen av kontrollen från att ske genom avgifter till att ske med allmänna medel. har länsstyrelsernas arbete med djurskyddskontrollerna i hög utsträckning präglats av att bygga upp den nya organisationen. Detta tillsammans med stora ingående ärendebalanser från den tidigare kommunala kontrollen har hämmat länsstyrelsernas kontrollverksamhet. Ökade resurser i vårtilläggsbudgeten 2010 har bidragit till att lösa de akuta problemen. Situationen när det gäller djurskyddskontrollen är i flera av länen mycket ansträngd. Detta beror bl.a. på den stora mängd öppna ärenden länsstyrelserna fick ta över från kommunerna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen därför att länsstyrelsernas förvaltningsanslag tillförs 2011 för att säkra den genomförda reformen när ansvaret för djurskyddskontrollen flyttats till länsstyrelserna. För att ytterligare förstärka reformens genomförande tillförs 2011. Medlen ska användas för att stödja länsstyrelsernas arbete. Ansvaret för hur djurskyddskontrollen ska genomföras regleras dels genom bindande EU-regler, dels genom nationella bestämmelser. Enligt uppgift från avsattes i budgetpropositionen för kontrollen av djurskydd samt foder och livsmedel i primärproduktionen, vilket bedömdes motsvara de resurser som kommunerna satsade på kontrollen. har extra tillförts, och föreslås utöver de ursprungliga 118 miljonerna. Medlen ingår i länsstyrelsernas förvaltningsanslag och fördelas mellan länsstyrelserna med hjälp av den fördelningsnyckel som används för detta anslag. är fördelningsnyckeln förändrad så att hänsyn tas till mängden djur som finns inom varje län. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt Statskontoret att utvärdera om och i så fall i vilken omfattning de eftersträvade förbättringarna med omorganisationen av djurskyddet en mer effektiv och likvärdig offentlig djurskyddskontroll i hela landet har uppnåtts sedan ansvaret för djurskyddskontrollen överfördes från kommunerna till länsstyrelserna. I detta ingår att utvärdera såväl kvaliteten som effektiviteten i den offentliga djurskyddskontrollen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare redovisat (bet.