bet · GY01AU1 · 2010-12-03 00:00:00 — I sammanhanget bör även nämnas att regeringen beslutat om förordningen (2010:84) om statsbidrag för verksamheter med yrkesinriktat mentorskap. ska inom ramen för denna insats fördela stöd till projekt där nyanlända matchas med en på grundval av t.ex. yrke, utbildning eller branschbakgrund. Utskottet avstyrker med hänvisning till det som anförts motion A419 yrkande 1 (S). Utskottet vill sammanfattningsvis uttrycka sitt stöd för regeringens skrivelse (2009/10:233) Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration och föreslår att lägger den till handlingarna. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 2:1 och en motion med påverkan på detta anslag. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. En ny diskrimineringslag och en ny lag om trädde i kraft . Den nya diskrimineringslagen har ersatt jämställdhetslagen och sex andra civilrättsliga lagar, vilket medfört bl.a. att skyddet mot diskriminering i stort sett är lika för de olika diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning som två nya diskrimineringsgrunder, ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck, har tillkommit. Den nya lagen innebär att skyddet mot diskriminering för samtliga diskrimineringsgrunder, utom ålder, utökas till nya samhällsområden som allmän sammankomst och offentlig tillställning, värnplikt och civilplikt och offentlig anställning. Dessutom utökas förbudet mot diskriminering på grund av kön respektive funktionshinder till att fullt ut gälla inom hälso- och sjukvården och inom . Socialförsäkringen med anslutande bidragssystem och arbetslöshetsförsäkringen är också nya områden för diskrimineringsgrunden funktionshinder. Förbudet mot åldersdiskriminering är dock begränsat till utbildningsverksamhet och arbetslivet i vid mening. På arbetslivsområdet utvidgas skyddet mot diskriminering. Diskriminering är förbjudet även när en person gör en förfrågan om arbete, och förbudet ska också kunna åberopas av en person som söker eller fullgör praktik hos en arbetsgivare och när arbete utförs som inhyrd eller inlånad arbetskraft. Skyddet mot diskriminering utökas till att omfatta all utbildningsverksamhet. En ny påföljd, diskrimineringsersättning, har också införts. Syftet är att undvika koppling till skadeståndslagen och därmed ge bättre förutsättningar för högre ersättningsnivåer till dem som diskrimineras. Diskrimineringsersättningen ska både vara en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering. Den nya myndigheten som inrättades har tillsyn över att diskrimineringslagen följs. (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) avvecklades . Propositionens och motionens förslag till anslag 2:1 Belopp i tusental kronor S, MP, V Anslag 2:1 används för förvaltningskostnader och för att finansiera . Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Icke-diskrimineringsprincipen är en viktig beståndsdel även när det gäller att säkerställa rättigheter för de nationella minoriteterna. I propositionen anförs att arbete och tillämpningen av diskrimineringslagen har ökat möjligheterna för att mer effektivt bekämpa diskrimineringen i samhället. Arbetet med att säkerställa skydd oavsett diskrimineringsgrund och en lagstiftning som är så effektiv och heltäckande som möjligt drivs vidare. Det gäller t.ex. frågan om ett vidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder och funktionshinder. I propositionen anförs att en effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen har genom diskrimineringslagen (2008:567) som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden och genom inrättandet av en ny myndighet, (), skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas (prop. punkt 5 i denna del). Motion med anslagspåverkan 2011 föreslår i motion A292 i denna del att anslaget till tas bort. Utskottet delar regeringens uppfattning att en effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Genom diskrimineringslagen (2008:567), som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden, och genom inrättandet av har förutsättningar skapats för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har därmed stärkts. Den nya påföljden, diskrimineringsersättningen, innebär att det numera kostar att diskriminera. Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och om hur diskriminering förekommer i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Utskottet noterar att såväl aktuell forskning som rapportering ger stöd för att diskriminering förekommer inom olika samhällsområden. inkom 2 537 anmälningar till DO. Könsfördelningen bland anmälarna var kvinnor, män och där uppgift om kön saknas. Den största delen av anmälningarna hör till arbetslivsområdet och de diskrimineringsgrunder som anmälts mest var etnisk tillhörighet och funktionshinder. När det gäller de nya diskrimineringsgrunderna står anmälningar om åldersdiskriminering för den största delen, av det totala antalet anmälningar. Av alla anmälningar var 148 ärenden relaterade till två eller fler diskrimineringsgrunder, s.k. multipel diskriminering. Utskottet noterar att kunskapen om förekomsten av diskriminering och olika former av diskriminering har ökat men att det är svårt att få en tydlig bild av om omfattningen av diskrimineringen i samhället har ökat eller minskat. Exempelvis saknas systematiserat insamlade fakta om olika diskrimineringsgrunder som är jämförbara . Mot denna bakgrund välkomnar utskottet de åtgärder regeringen vidtagit i syfte att skapa förutsättningar för analys och uppföljning inom området. Mot bakgrund av de undersökningar om förekomst och upplevelser av diskriminering i samhället som DO genomfört anser utskottet i likhet med regeringen att behovet av ytterligare insatser bör övervägas. Utskottet anser att arbetet med att säkerställa skydd oavsett diskrimineringsgrund bör drivas vidare och att lagstiftningen ska vara så effektiv och heltäckande som möjligt. Det gäller t.ex. frågan om ett vidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder (se SOU 2010:60 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering). Utskottet noterar att departementspromemorian Bortom fagert tal (Ds 2010:20) om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering har skickats på remiss. Statskontoret har parallellt genomfört en samhällsekonomisk kostnads- och nyttoanalys (Statskontoret 2010:26 Kostnads- och konsekvensanalys av lagförslaget om bristande tillgänglighet). Remissutfallet kommer att vägas samman med resultatet av dessa analyser innan regeringen tar ställning till om och, i så fall, på vilket sätt promemorians förslag bör genomföras. Utskottet noterar även att Statskontoret fått i uppdrag att undersöka effekterna av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen (2008:567). I uppdraget ingår att bedöma hur arbetsgivare och utbildningssamordnare har påverkats i sitt arbete mot diskriminering genom de aktiva åtgärderna. Kostnaderna för arbetet med de aktiva åtgärderna ska beräknas. Därutöver ska Statskontoret undersöka gränsdragningen mellan och tillsyn över området som täcks av bestämmelserna om de aktiva åtgärderna. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Utskottet välkomnar även de åtgärder DO vidtagit för att öka kunskapen om diskrimineringslagen hos arbetsgivare. Utskottet noterar att DO inlett ett arbete med arbetsmarknadens parter som är inriktat på att utveckla lokalt partsarbete när det gäller aktiva åtgärder och lönekartläggning och att DO även tagit initiativ till ett nätverk av företrädare för arbetsmarknadens parter för att skapa en plattform för utbyte av erfarenheter och kunskap. Att som i sin motion A292 i denna del helt vilja ta bort anslaget till och på så sätt även försämra och försvåra möjligheterna för de individer som utsätts för diskriminering att ta till vara sin rätt enligt diskrimineringslagarna finner utskottet såväl anmärkningsvärt som ansvarslöst. Utskottet anser att arbetet för lika rättigheter och möjligheter och arbetet mot diskriminering även fortsättningsvis måste ha högsta prioritet. En effektiv och heltäckande diskrimineringslagstiftning är nödvändig för att vi i ska kunna bekämpa handlingar som direkt eller indirekt kränker principen om alla människors lika värde. I sammanhanget vill utskottet erinra om att den svenska diskrimineringslagstiftningen grundar sig på flera internationella juridiska instrument på området till vilka har anslutit sig, däribland de tre om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering och om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och EU-direktiven mot etnisk diskriminering (direktiv /43/EG) respektive arbetslivsdirektivet (direktiv /78/EG). Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 2:1 (prop. punkt 5 i denna del) och motsätter sig förslag (motion A292 i denna del). En sammanställning av anvisningar på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. och en motion med påverkan på detta anslag. Därutöver behandlas en motion utan anslagspåverkan. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Propositionens och motionens förslag till anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Belopp i tusental kronor S, MP, V 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. används för insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Anslaget används också för stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck och för stöd till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering. I propositionen anförs att rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde ytterst utgör en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Områden där det finns särskilda behov av insatser måste identifieras, liksom nyckelaktörer. Det civila samhällets arbete mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans bör fortsätta, inte minst mot bakgrund av ökningen av anmälningar om brott med antisemitiska och islamofobiska motiv och likartade tendenser i samhället. Regeringen stärker det statliga stödet till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. I propositionen anförs att utgifterna inom området diskriminering 2011 beräknas öka med jämfört med för att förstärka insatserna mot rasism och tolerans och liknande former av intolerans. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas (prop. punkt 5 i denna del). Motion med anslagspåverkan 2011 föreslår i motion A292 i denna del att anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. tas bort. Motion utan anslagspåverkan 2011 I motion A265 av (S) begärs ett tillkännagivande om att öka kännedomen om European Commission Against Racism and Intolerance (ECRI). Motionären anför att regeringen bör utnyttja ECRI som ett redskap för att bekämpa rasism och intolerans. Rasism, främlingsfientlighet, homofobi, sexism, könsdiskriminering, diskriminering av personer med funktionshinder och andra former av intolerans är tydliga indikatorer på ett intolerant klimat och måste aktivt motverkas. Utskottet instämmer med regeringen i att rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde ytterst utgör en utmaning av hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Arbetet mot diskriminering måste omfatta alla. Alla människors lika värde måste gälla både invandrare och inrikes födda, vilket är en grundläggande princip i . Utskottet noterar att regeringen kommer att följa tillämpningen av diskrimineringslagen och överväga behovet av ytterligare insatser mot bakgrund av de undersökningar om förekomst och upplevelser av diskriminering i samhället som genomfört. Det är dock inte bara rättsväsendets centrala insatser mot rasism, homofobi och andra former av intolerans som är viktiga utan också andra aktörers arbete i detta avseende. De statliga insatserna omfattar bl.a. ekonomiskt stöd till ideella organisationer som bedriver verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans och stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella och personer med könsöverskridande identitet. Utskottet noterar att det beviljades bidrag till 18 lokala verksamheter för att förebygga och motverka diskriminering och att 33 organisationer fick stöd för verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Därutöver beviljades stöd till tre organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet. Dessa stöd utgör, enligt utskottets mening, ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa kontinuitet i de ideella organisationernas arbete mot rasism, homofobi och andra liknande former av intolerans. Stödet bidrar dessutom till att ge råd och stöd om diskrimineringslagstiftningen på lokal nivå och till ökad medvetenhet och kunskap om hur man kan arbeta mot rasism och andra former av intolerans. Utskottet välkomnar regeringens arbete med att driva principen om icke-diskriminering såväl nationellt som internationellt. Arbetet för antagandet av ett EU-direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering för var och en av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet, dvs. religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, bör avvaktas. Därutöver noterar utskottet regeringens arbete i andra internationella forum, såsom , för principen om alla människors lika värde. Utskottet vill sammanfattningsvis uttrycka sitt stöd för den tydliga viljeinriktning som regeringen visat när det gäller arbetet mot diskriminering och rasism m.m. Mot bakgrund av det omfattande arbete som regeringen bedriver mot rasism och liknande former av intolerans kan inte någon åtgärd anses behövlig med anledning av motion A265 (S), som därför avstyrks. anför i sin motion A292 i denna del att anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. bör tas bort i sin helhet. Utskottet vill återigen betona att förslag ger uttryck för en ansvarslös politik. Utskottet anser att arbetet för lika rättigheter och möjligheter och arbetet mot diskriminering även fortsättningsvis måste ha hög prioritet. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte något förhandlingsbart. Utskottet anser liksom regeringen att rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde är en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Utskottet ställer sig bakom regeringens anslagsförslag (prop. punkt 5 i denna del). Det innebär att motion A265 (S) avstyrks. Med hänvisning till vad som sagts ovan motsätter sig utskottet motion A292 i denna del. En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder och en motion som har påverkan på anslaget. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Propositionens och motionens förslag till anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Belopp i tusental kronor S, MP, V Anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos berörda myndigheter. föreslås en satsning på för att möjliggöra ett fortsatt utvecklingsarbete inom jämställdhetspolitiken. satsas totalt på åtgärder inom jämställdhetsområdet. Erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning under 20072010 visar att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. För att säkerställa ett effektivt genomförande av satsningen krävs goda planeringsförutsättningar. Myndigheterna behöver tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. De insatser som initieras kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst (prop. punkt 4). Regeringen föreslår att till anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder anvisar (prop. punkt 5 i denna del). Motion med anslagspåverkan 2011 föreslår i motion A292 i denna del att anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ökas med . I motionen anförs att det skattefinansierade stödet till genuspedagogik och annan verksamhet där staten med utgångspunkt i verklighetsfrånvända politiska teorier försöker experimentera med, eller ändra på, barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet bör avvecklas. vill ge ett utökat stöd till utsatta invandrarkvinnor bl.a. genom att motverka tvångsgifte och hedersrelaterat våld. Partiet kräver skärpta straff för kvinnofridskränkningar, såsom människohandel, våldtäkt och kvinnomisshandel, samt ökat stöd till brottsoffer. Den föreslagna anslagsökningen på fördelas enligt följande: i stöd till kvinnojourer, i stöd till organisationer som motverkar hedersrelaterat våld och i stöd till organisationer som motverkar våld mot kvinnor. Utskottet ställer sig bakom regeringens satsning och ambitioner i jämställdhetspolitiken. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken. En rad viktiga reformer har genomförts för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter reformarbetet under innevarande mandatperiod för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utskottet noterar att i sitt förslag till jämställdhetspolitik, som beskrivs i motion A292 i denna del, ställer sig kritiska till genusteori och andra, i deras mening, verklighetsfrånvända politiska teorier. Utskottet vill understryka att genusteori är en vetenskapligt grundad kunskap som representerar ett eget kunskapsfält. Vid de svenska universiteten och högskolorna finns genusperspektiv företrädda på ett stort antal kurser inom de flesta ämnesområden. Genusforskning bedrivs dels som ett eget ämne, dels integrerat i andra ämnen. Därtill kan nämnas att det internationella intresset för såväl svensk genusforskning som svensk jämställdhetspolitik är stort. Det som åstadkommits har gett en stark internationell position inom jämställdhetsområdet och intresset för och efterfrågan på våra kunskaper och lösningar är stort. har ett förtroendekapital internationellt att förvalta, men också att utveckla. Genusteori och den genusforskning som bedrivs är följaktligen inte någon verklighetsfrånvänd politisk teori eller något allmänt tyckande som gör gällande. Kvinnors lika rättigheter och jämställdhet mellan könen finns dessutom reglerade i en rad internationella konventioner, däribland konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw). Utskottet vill därför markera att det utan förbehåll står bakom den politik som har som mål att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Alla delar av regeringens jämställdhetspolitik är viktiga. Det är inte en långsiktig och ansvarsfull politik att bryta ut lösryckta delar och ensidigt satsa på dessa. Jämställdhetspolitiken utgör en sammanhängande helhet. Utskottet instämmer med regeringen i att det mot bakgrund av den kunskap och de erfarenheter som gjorts inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning är viktigt att säkra hållbarheten i de åtgärder som har genomförts. Grundläggande i det arbetet är att stärka jämställdhetsintegrering som strategi så att förändringsarbetet integreras i ordinarie strukturer och verksamheter och att skapa förutsättningar för att resultaten ska bli bestående. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer kommer att ha fortsatt hög prioritet. Jämställdhet på arbetsmarknaden, lika möjligheter i skolan och rätten till hälsa och omsorg på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. Genom att regeringen tillför jämställdhetspolitiken extra medel även för innevarande mandatperiod kan ett fortsatt aktivt utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden. Utskottet välkomnar denna inriktning. Utskottet vill särskilt betona vikten av samlade insatser, vilket regeringens tre handlingsplaner Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) är goda exempel på. Genom att ta ett samlat grepp på dessa samhällsproblem möjliggörs verkligt genomgripande förändringar. När det gäller frågor kring mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i enkönade relationer instämmer utskottet i regeringens syn att mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör hela samhället, såväl kvinnor som män. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot utsatta kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer har mynnat ut i ett femtiotal åtgärder inom en rad centrala områden. I sin utvärdering av handlingsplanen konstaterar (Brå) att åtgärderna bidragit till en kvalitetshöjning av arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor, men att är en alltför för att åstadkomma varaktiga förändringar. Arbetet måste därför fortsätta med hög ambitionsnivå, bl.a. med inriktning på utbildningsinsatser, utveckling och kvalitetssäkring av metoder och arbetssätt till stöd för och skydd av våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Detsamma bör gälla insatser riktade till män som utövar våld eller som kan komma att göra det. Utskottet noterar att socialtjänstlagen har stärkts för att tydliggöra kommunens ansvar att ge stöd och hjälp till kvinnor och barn som är utsatta för våld. Vidare har fått i särskilt uppdrag av regeringen att se över och hälso- och sjukvårdens insatser och arbete med offer för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn och unga som blir gifta mot sin vilja. Uppdraget ska rapporteras . har genomfört omfattande utbildningsinsatser för att stärka polisens kompetens för brott som rör mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck.