bet · GY01MJU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Anslaget finansierar årliga bidrag till den miljöfond som utgör kärnan i finansieringen av FN:s miljöprogram Uneps verksamhet. Vidare disponeras anslaget för bilateralt och EU-relaterat miljösamarbete samt stöd till internationella organisationer. Dessutom används medlen för kostnader för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, dvs. reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Anslaget används också för att betala medlemsavgifter i de internationella organisationerna Eumetsat (det europeiska vädersatellitsamarbetet), ECMWF (det europeiska centret för medellånga prognoser) och WMO (den världsmeteorologiska organisationen). I syfte att renodla anslag och tydliggöra kostnader med valutaeffekter föreslås att överförs till anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. Kostnaderna avser bidrag och medlemsavgifter som betalas ut i annan valuta som finansieras från Kemikalieinspektionens och meteorologiska och hydrologiska instituts förvaltningsanslag. Överföring sker genom att anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen minskas med och anslaget 1:9 minskas med . För att tydliggöra finansiering av basbudgetstödet till FN:s miljöprogram överförs från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för statens stöd till internationella miljöinstitut (SEI). SEI är ett internationellt inriktat forskningsinstitut som arbetar med policyrelaterade frågor inom områdena miljö och hållbar utveckling. SEI:s huvudsakliga uppgifter är att stödja beslutsfattande, institutions- och kapacitetsbyggande samt bidra med lösningar inom dessa områden. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera SEI:s nytta och värde för regeringen. Utvärderingen, som rapporterades , visade att SEI har stort värde för regeringen samt att det finns ett behov av att se över styrning och organisation. Regeringen uppdrog även åt Formas att utvärdera den vetenskapliga kvaliteten på SEI:s arbete. Utvärderingarna bereds inom . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för förvaltningskostnader för (). I syfte att renodla anslag och tydliggöra kostnader med valutaeffekter överförs till anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. Överföringen avser medel för medlemsavgifter i de internationella organisationerna Eumetsat (det europeiska vädersatellitsamarbetet), ECMWF (det europeiska centret för medellånga prognoser) och WMO (den världsmeteorologiska organisationen). Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för vissa förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa kostnader som följer med insatserna. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Det viktiga klimatanpassningsarbetet som inleddes behöver fortsätta och utvecklas. Regeringen avser därför att återkomma med besked om fortsatt finansiering efter 2012. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas bemyndigas regeringen enligt förslaget att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Besluten avser upphandlingar för den nationella markmodellen (höjddatabasen) respektive upphandlingar i samband med kartläggning av skredförutsättningar i . Enligt förslaget minskas bemyndiganderamen med jämfört med innevarande år. Anslaget används för att samordna genomförandet av Inspiredirektivet i svensk lagstiftning, för en nationell portal samt merkostnader som följer av direktivet. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget används för insatser för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . Regeringen föreslår att anslaget fr.o.m. används för insatser för havs- och vattenmiljöer. I dessa ryms bl.a. att främja en ändamålsenlig vattenförvaltning och frågor som rör havsplanering. föreslår regeringen att anslaget benämns 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö (tidigare 1:12 Havsmiljö). Regeringen avsätter för det fortsatt viktiga arbetet med havsmiljön . Genom att tillföra anslaget 20112012 samt minska anslaget med 20132014 uppnås detta. I samband med att den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö bildas är regeringens avsikt att tydliggöra finansiering av verksamheter som har bäring på havs- och vattenmiljö. Detta innebär att regeringen utöver havsmiljarden ökar anslaget med 2011 samt med jämfört med nivå. Finansieringen sker genom att överförs 2011 och från anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Från utgiftsområde 23 anslaget 1:17 Fiskevård överförs 2011 och . minskas anslaget med för anmälningspliktiga i stället för tillståndspliktiga vattenverksamheter. Länsstyrelserna kompenseras därmed för att de hanterar fler ärenden enligt 19 § förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. Motsvarande belopp överförs till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen har ett särskilt bemyndigande för ekonomiska åtaganden för att ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder. Bemyndiganderamen har ökat med , främst för att ska kunna fatta fleråriga beslut om de s.k. LOVA-projekten. Dessa hanteras inom ramen för förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (se även regeringens vårtilläggsbudget , prop. 2009/10:99 avsnitt 3.2.19). Enligt motion MJ411 (SD) delvis bör anslaget förstärkas med för att förbättra situationen i . I motion MJ253 (S) föreslås riktade insatser för arbetet med miljöfarliga avlopp i form av ett omställningsbidrag. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. När det gäller frågan om enskilda avlopp behandlas denna i regeringens skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav. Som exempel på insatser mot övergödning nämns ROT-avdragets möjligheter för bl.a. åtgärdande av enskilda avlopp. Därutöver nämns bidraget om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA), som bedöms uppgå till . Bidraget ska användas till kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av kväve- och fosforföreningar till och . har beviljat stöd via havsmiljöanslaget och LOVA till över 100 insatser mot övergödningen. Ett antal större projekt för att minska övergödningen har dessutom beviljats stöd direkt genom havsmiljöanslaget, bl.a. ett informationsprojekt om enskilda avlopp. Projektet syftar till att samla och tillgängliggöra information samt anordna regionala seminarier om enskilda avlopp. genomför t.ex. en tillsynskampanj i samarbete med kommuner, länsstyrelser, SGU, , små avlopp och Avloppsguiden. Ett annat exempel som tas upp i skrivelsen är ett projekt beträffande en marknadsöversikt när det gäller produkter för småskalig avloppshantering. Projektet syftar till att ge en översikt och jämföra de produkter för små avlopp som finns på den svenska marknaden, inklusive att klassificera dem med avseende på bl.a. hur väl de uppfyller funktionskraven i allmänna råd. Det pågår även en uppbyggnad av ett för små avlopp. Projektet syftar till att skapa ett centrum som kan bli en samlande källa för information och teknik, lagstiftning, planering och kommunikation om enskilda avlopp. Ett annat projekt för små avloppsanläggningar syftar till att ta fram schablonvärden för reningsgrader av närsalter hos olika typer av avloppsanläggningar, för tillämpning i särskilt känsliga recipienter där god ekologisk status inte enkelt kan uppnås. 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Anslaget används för insatser som syftar till att uppfylla det svenska åtagandet till 2020 samt framtida internationella klimatåtaganden genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för s.k. gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling samt för att utveckla liknande mekanismer som upprättas inom ramen för . I samma syfte får anslaget användas för förvärv av s.k. utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för att utveckla systemet för handel med utsläppsrätter och för att finansiera övervakning i anknytning till internationell utsläppshandel. Anslaget får även användas till att bidra till finansieringen av den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 20132014. Regeringen avser att återkomma om ytterligare och fortsatt finansiering av det pågående och viktiga arbetet med insatser för internationella klimatinvesteringar. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att avtal om fleråriga projekt i samband med internationella klimatinvesteringar ska kunna tecknas bemyndigas regeringen enligt förslaget att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Bemyndiganderamen föreslås vara oförändrad jämfört med innevarande år. 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Anslaget används för att samarbeta med inom miljö- och kärnsäkerhetsområdet. Avsikten är att medlen främst ska användas till fortsatt samarbete mellan myndigheterna kring reaktorsäkerhet, icke-spridning, kärnavfall och strålskydd, miljöskydd och därtill relaterade projekt av ömsesidig nytta för och . Högst får användas för administration och samordning. En del av anslaget avsätts till bl.a. regionala organisationers miljörelaterade samarbete med . Miljö- och kärnsäkerhetssamarbetet med bidrar till att uppfylla våra svenska miljömål. Ett aktivt ryskt deltagande är särskilt viktigt under de svenska ordförandeskapen i miljöarbetsgrupp 20102011 och 20112013. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar bemyndigas regeringen enligt förslaget att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bedöms att det finns utrymme att minska bemyndiganderamen med jämfört med innevarande år. Anslaget används för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser främst ny- och ombyggnadsåtgärder inom särskilda stadsdelar, bostadsområden eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas till administration och utvärdering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Regeringen föreslår att anslaget tillförs 20112012 för att fasa ut verksamheten. 1:16 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att ett nytt anslag, 1:16 Skydd av värdefull natur, förs upp på statsbudgeten . Anslaget är avsett att användas för insatser för att skydda och bevara värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas för ersättningar enligt 31 kap. , ansvarsområde, kostnader för förvärv och avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden, kostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden och statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Anslaget medför en kraftfull statlig satsning för att fortsätta bevara värdefulla naturmiljöer. Anslaget ökas med 2011 och 20122014 för att finansieringen av de verksamheter som samlat verkar för den biologiska mångfalden minst ska ligga nivå. (Se även regeringens överväganden för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur.) Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med 20122014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Regeringen föreslår även ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för att fleråriga avtal ska kunna tecknas som avser skydd av värdefulla naturområden, förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd och samverkansavtal med statliga myndigheter. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget har ett ingående åtagande på bemyndiganderamen genom de utestående åtaganden inom skydd av värdefull natur som tidigare rymdes under anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. I motion MJ399 (S, MP, V) yrkande 1 delvis föreslås en anslagshöjning med för åtgärder för värdefull natur, som en del av en satsning på arbetet för en ökad biologisk mångfald. Enligt motion MJ275 (KD) yrkande 2 bör en allmän översyn och utvärdering ske av hur markägare kompenseras för skydd av värdefulla biotoper. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Vid beslut om områdesskydd enligt betalas ersättning till fastighetsägaren enligt bestämmelserna i 31 kap. . Dessa bestämmelser hänvisar till reglerna i expropriationslagen. Reglerna i expropriationslagen har setts över. Enligt proposition 2009/10:162 Ersättning vid expropriation (bet. 2009/10:CU21, yttr. 2009/10:MJU1y, rskr. 2009/10:362363) ska det göras ett schablonpåslag på expropriationsersättningen av fastighetens marknadsvärde eller marknadsvärdeminskning. Genom påslaget tar man vid värderingen av fastigheten ökad hänsyn till att fastighetsägaren ofrivilligt blir av med sin fastighet eller får tåla intrång i den. Enligt propositionen tas också det s.k. toleransavdraget bort. Detta innebär att ersättningen ska motsvara hela den ersättningsgilla skadan. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten En ny myndighet för havs- och vattenmiljö inrättas fr.o.m. . Regeringen föreslår därmed att ett nytt anslag, 1:17 Havs- och vattenmiljömyndigheten, förs upp på statsbudgeten . Avsikten är att anslaget ska användas för den nya myndighetens förvaltningskostnader inklusive myndighetens kostnader för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får användas för finansiering av kostnader i samband med avveckling av . föreslås den nya myndigheten disponera de avgifter och bidrag som disponeras av . En särskild utredare förbereder och bildar den nya myndigheten (dir. 2010:68). Den nya myndigheten ska ha det samlade ansvaret för havs- och vattenmiljöfrågor. Myndighetens uppgifter baseras på den verksamhet som avser havs- och vattenmiljö och som har sin hemvist vid och . Den nya myndigheten ska enligt förslaget finansieras genom att det överförs från anslaget 1:1 , från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., från anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur och från utgiftsområde 23 anslaget 1:14 . överförs , , respektive från ovan nämnda anslag. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt motion MJ290 (M) yrkande 2 bör Marint centrum i få en sammanhållande roll för att skapa en nationell och internationell arena som värnar den miljön och ökar kunskapen om . Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av propositionen framgår att den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö bildas för att kunna kraftsamla i arbetet för renare hav och vatten och uppnå en effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenmiljöförvaltning. Den nya myndigheten ska ha det samlade ansvaret för havs- och vattenmiljöfrågor, inklusive genomförandet av fiskeripolitiken. Myndigheten ska verka för bevarande och hållbart nyttjande av havs- och vattenmiljöer. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Anslaget används för förvaltningskostnader för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltningsprojekt genomförs. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Anslaget används för stöd till forskning och forskningsinformation inom områdena miljö och samhällsbyggande samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationssatsningar. För forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslaget 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter . Regeringen bemyndigas därför enligt förslaget att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012, högst 2013 och högst 20142016. I motion MJ218 (MP) yrkande 1 framhålls behovet av en förnyelse på forsknings- och kunskapsutvecklingsområdet. Inriktningen bör ändras från tillväxt till insikt om vad en begränsad jord innebär. Forskning och kunskapsutveckling måste i betydande utsträckning styras mot områden som handlar om hur mänskligheten ska klara av de sociala och beteendemässiga svårigheter det innebär att ställa om sitt tänkande. Yrkande 3 i samma motion tar upp behovet av att styra statliga resurser för forskning och utveckling m.m. till ett mer aktivt arbete för att motverka ökningen av koldioxidhalten i atmosfären och för att förbereda samhället för förändringar av miljön. I motion MJ383 (KD) anförs att ett center bör inrättas med uppgift att hämta in och sammanställa resultaten av klimatforskning på global nivå. Enligt motionen är vår förståelse av klimatet bristfällig. Forskning måste bedrivas på bredare bas där man tar till vara kunskap och insikter från fler håll än vad som är fallet. Enligt motion MJ272 (KD) yrkande 4 bör forskningen fortsätta kring de långsiktiga möjligheterna och riskerna med genetiskt modifierade organismer (GMO). Enligt motion MJ296 (V) yrkande 8 bör det ske en ökad forskning om hälsoeffekterna av kemikalier hos män respektive kvinnor. Forskningen kring hur påverkan av kemikalier och andra farliga ämnen skiljer sig åt mellan könen är enligt motionen eftersatt. Enligt motionerna MJ449 (MP) yrkande 16 och MJ296 (V) yrkande 7 bör möjligheterna att inrätta ett kemi undersökas. Syftet är att påskynda utvecklingen mot en hållbar kemikalieproduktion och kemikalieanvändning. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. I propositionen anför regeringen att miljöforskningen har stor betydelse som underlag för regeringens miljöpolitik. Styrmedel, regler och andra åtgärder är baserade på vetenskapliga resultat. En stark miljöforskning om nya resurssnåla produktionslösningar och transportsystem, förnybara material och energi är även avgörande för framtidens miljöutmaningar och ger goda möjligheter till tillväxt, arbetstillfällen och export. En stark nationell miljöforskning lägger också grunden för ett omfattande internationellt vetenskapligt samarbete bl.a. inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Miljö- och klimatforskningen har fått en kraftig förstärkning för perioden 20092012. Satsningen omfattar bl.a. förstärkning av forskningen om klimatmodeller och om hur klimatförändringar påverkar naturresurser, ekosystemtjänster och biologisk mångfald samt en ökning av havsmiljöforskningen. I propositionen framhåller regeringen att miljö- och klimatutmaningarna kan användas som en ekonomisk hävstång för grön tillväxt. ska som ett rikt, industrialiserat och högteknologiskt land utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. För att kunna upprätthålla vårt försörjningssystem och uthålligt tillfredsställa mänskliga behov både för denna och kommande generationer behöver ekosystemtjänster i större omfattning få ett synligt pris som ett led i att utveckla marknadsekonomiska lösningar, exempelvis ekonomiska styrmedel. Klimatförändringen har en direkt koppling till utvecklingen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna. Klimatförändringarna visar redan på ett stort behov av anpassning. Regeringen har tagit initiativ till en kommission för klimatförändring och utveckling som samlar kunskap och erfarenhet från världen, och dess slutsatser bidrar till att utveckla anpassningsarbetet. När det gäller myndigheternas miljöpåverkan har miljöledningsuppdragen till myndigheterna, som inleddes , medfört många framsteg. I miljöledningssystemet hanteras såväl direkta som indirekta miljöeffekter av myndigheternas verksamheter och arbetet med att minska miljöpåverkan blir mer systematiskt. Vid pågår ett arbete med regeringens handlingsplan för att stödja offentliga upphandlare att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Beträffande forskning om GMO anförs i proposition 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation att Formas finansierar forskning om risker för hälsa och miljö när det gäller användning av GMO och att denna forskning är angelägen. Vidare anförs i propositionen att genom den allt snabbare utvecklingen av grön bioteknik kan förädlade växter, bl.a. genom genmodifiering, komma att utvecklas i allt snabbare takt. Odling av dessa växter kan komma att bli vanliga även i . Det behövs därför grundläggande kunskapsuppbyggnad om grödors användning för andra ändamål än livsmedel genom bl.a. växtförädling, produktionsmöjligheter och om nya odlingssystem. Det behövs också enligt den forskningspolitiska propositionen grundläggande kunskap om konsekvenser för biologisk mångfald och konventionella odlingsformer vid odling av för nya växtsorter, t.ex. odling av GMO. Formas har tagit fram en kunskapsöversikt (Miljökonsekvenser av GMO Rapport 2:2009 ). I översikten anförs bl.a. att svensk forskning håller hög kvalitet inom flera viktiga områden som berör GMO-frågor men att det krävs fler och större fältförsök på arter lämpliga för våra klimatförhållanden för att utvärdera möjligheter och risker för miljön. behöver enligt rapporten en långsiktig strategi för forskning om GMO. Rapporten är under beredning i . När det gäller forskning om miljögifter och könsskillnader har Kemikalieinspektionen (KemI) kommit med en rapport, Kemikalier och könsskillnader. Enligt rapporten råder det stor okunskap om skillnader mellan könen när det gäller exponering för och hälsoeffekter av kemikalier. Det föreslås forskning på flera områden för att män och kvinnor ska få samma skyddsnivå. Förslagen i rapporten har tagits fram på ett uppdrag från regeringen att identifiera angelägna forskningsbehov och kompletterar en tidigare rapport om kemikalier och könsskillnader. För att förbättra kunskapsläget föreslår KemI studier inom fyra forskningsområden. KemI föreslår också att regeringen aktualiserar forskningsaktiviteter om könsskillnader och kemiska hälsorisker inom EU:s forskningsprogram. Formas har satsat inom den strategiska satsningen Miljögifter och könsskillnader. Ett tiotal forskningsprojekt pågår inom ramen för satsningen. Projekten ska slutrapporteras . Avseende frågan om forskning kring s.k. grön kemi, dvs. en utveckling av kemikalier som bygger på att undvika toxiska egenskaper och där även energi- och resursaspekter ingår, har en rapport lämnats av KemI (pm 4/10 Kemikalier och klimat, Synergier och målkonflikter mellan miljömålen Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan).