bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Det har att ta ställning till - det har sagts - är inte avgiftens storlek utan principen att det är som bestämmer avgifterna inom den ram som järnvägslagen ger. Det kommer även att gälla persontåg på . Det här gäller redan för godstrafiken. Passageavgiften ligger på per tåg. Det ska jämföras med persontågen där det i avtalet tas ut vanlig banavgift, vilket motsvarar per passage.Det har sagts här att uttaget av avgifter inte är ett självändamål. Orsaken till att man tar ut avgifter - det gäller både dessa avgifter och banavgifter - är att man ska få ökade resurser till drift och underhåll av infrastrukturen så att den kan bli bättre.När det gäller banavgifter finns det en tydlig koppling till kvalitetshöjande åtgärder. Det säger även tågoperatörerna. De är beredda att betala för att det ska fungera bättre.Att det nu går att ta bort undantaget för beror på att en av grundförutsättningarna, det vill säga marknadsförutsättningarna, har förändrats. Det är ett kraftigt ökat resande. Det har gått från 4,3 miljoner resor 2001 till 11,1 miljoner resor 2009. Men icke förty har vi från sida stor respekt för att denna typ av förändring, av naturliga skäl, kan skapa oro och ge negativa konsekvenser. Det är något som utskottet har sett allvarligt på och anser att vi måste säkra oss mot. Utskottet är naturligtvis inte berett att acceptera avgiftsnivåer som hämmar utvecklingen och tillväxten i . Det skorrar falskt när man säger så. Därför har en majoritet i utskottet ställt sig bakom ett tillkännagivande till regeringen som innebär att regeringen ska återkomma med en redogörelse för konsekvenserna av de planerade avgiftsändringarna.Fru talman! Även om vi inte ska diskutera den direkta avgiftsnivån dristar jag mig ändå till att ta upp frågan eftersom det har funnits så många siffror i diskussionen. har börjat sin process för att fastställa en rimlig nivå för avgiften. Det som nämns är per passage. Man har räknat ut att det motsvarar på en 100-kronorsbiljett mellan och . Jag har i den debatt som jag har fört både nationellt och regionalt tyckt att det är acceptabla nivåer.Utskottet tycker att det är viktigt att få se konsekvenserna av ytterligare avgiftshöjningar. Det är därför vi föreslår detta tillkännagivande, som jag hoppas att kommer att anta . På det sättet tar och Alliansen fullt ut ansvar för sitt beslut, det vill säga att det här inte ska få orimliga konsekvenser. Här finns både nationella och regionala perspektiv som måste beaktas.Det här synsättet att både regioner, pendlare och företag är med och betalar är inte nytt. är det närmast en förutsättning för att kunna sätta i gång stora infrastrukturpaket till nytta för både regioner och landet som helhet. Det har också nämnts här att det finns tydliga exempel på detta. ser vi det västsvenska paketet med avgifterna i , trängselavgiften i , broarna i och . Vi måste nog vänja oss vid att om det ska bli bra infrastruktur måste trafikantavgifter tas ut.Låt mig vara extra tydlig. Alliansen tar fullt ansvar för att logiskt ändra en princip att det faktiskt är järnvägslagen som ska gälla, men ska vi ta ansvar för att detta inte får orimliga konsekvenser genom att kräver att få en redogörelse för konsekvenserna. Den första höjningen tycker nog de flesta är rimlig, men vi måste ändå se vidare.Fru talman! Jag tänkte avsluta med att jag för övrigt förväntar mig att regeringen återkommer med förslag på åtgärder för att säkra svensk sjöfarts konkurrenskraft under svensk flagg. Först kan jag notera att är ärligare än sina kolleger på allianssidan. Han konstaterar att det kommer fler avgiftshöjningar på , inte bara den första lilla som kolleger ville diskutera. Det tycker jag han förtjänar all heder och respekt för. Jag hade önskat att kanske samma hederlighet hade funnits från resten av allianssidan.Fru talman! I övrigt har vi haft med borgerlig regering. Efter det är nöjd med att underhållsbudgeten har ökat i ungefär samma grad som resandet. Det står helt fritt att vara nöjd. Men hur har resenärerna känt av den budget som du är så nöjd med? Så sent som ställdes hälften av all tågtrafik in. Hur till ska det krävas innan resenärerna ser någon skillnad? Det som är styrkan med den nationella planen är att den år för in 5,3 miljarder i underhålls- och driftspengar till järnvägen. Det är naturligtvis inte acceptabelt att människor står ute och fryser, som pratade sig varm om - det var i och för sig värmande, men det var väl kanske lite väl ordvitsigt.Hur som helst är det långsiktiga det absolut viktiga i sammanhanget. Det ska finnas en ansvarsfullt finansierad nationell åtgärdsplan som kommer att göra det bättre och bättre. Man kan raljera över att det faktiskt finns tåg som går . Vi kan stå här och berätta om tåg som har lyckats bra - också. På låter det som om de flesta tåg står. Under exceptionella förhållanden måste vi naturligtvis ha större robusthet i systemet. Det råder inget tvivel om det. Det är därför underhålls- och driftspengarna har lagts på denna höga nivå. Sedan är man naturligtvis inte nöjd förrän alla tåg går . Min fråga till var: När kommer resenärerna att känna av den budgetnivå som är så nöjd med? Då blir svaret: Man kan stå här och raljera över tåg som inte går och att de flesta går . står vi här och pratar om de tåg som faktiskt går i tid.Ja, det är möjligt att det är den mörka sanningen: med en alliansregering pratar vi om de ganska många tåg som är försenade. till med alliansregeringen står vi och lyfter fram de få tåg som går . Men, , det duger inte. Resenärerna förtjänar tåg som går . Det är därför en samlad opposition lägger mer på en fungerande tågtrafik. Kanske det vore något att fundera över. När det gäller anslagsnivåer tycker jag att det är en skillnad på finansiering och ansvarsfull finansiering. och Alliansen har ställt sig bakom en ansvarsfull finansiering. Vi har lagt stor möda på att vidta rätt åtgärder.Jag tror att det kommer att bli precis tvärtom. Vi har en plan som är så pass långsiktig där vi tillför pengar för drift och underhåll. Det kommer att bli bättre och bättre. Kanske inte just , men det kommer att visa sig. Jag kan inte ange ett exakt årtal eller vilket exakt väder pratar om, men det är klart att det här kommer att ge resultat. Det kommer att bli ett helt annat resultat än om vi hade legat kvar på de nivåer som den socialdemokratiska regeringen lyckades prestera under tidigare mandatperioder. Jag vill inleda med att yrka bifall till förslagen i utskottets betänkande och avslag på reservationerna.Fru talman! Den som till äventyrs på tv eller i andra medier följer debatten om trafikutskottets betänkande nr 1, omfattande alla trafikslag, får rimligen en flashback till förra veckans särskilda debatt om tågtrafikens problematik.Låt oss , fru talman, anta resenärens, IT-användarens och transportköparens perspektiv när vi ska diskutera trafikpolitik i dess vidaste bemärkelse och det betänkande som trafikutskottet lämnat till kammaren. Låt oss därför vidga diskussionen till att omfatta alla trafikslag. Ur resenärens, användarens och transportköparens perspektiv är alla trafikslag, järnväg, väg, flyg, farled och telekommunikation, lika viktiga. De måste framför allt fungera ihop om det ska fungera för resenärens hela resa och för brukarens samtliga behov. Allt detta hanteras i utskottsbetänkandet.Fru talman! Det är bara genom att se till helheten, till resenärens, användarens och transportköparens behov, som vi kan stimulera de bästa lösningarna för ett fungerande samhälle. Att staten, riksdag och regering, använder medborgarnas pengar och lägger på infrastruktur och transportpolitik är inget självändamål. Det är för att samhället som sådant ska fungera och fylla våra grundläggande behov.Det är bara genom att se till att bejaka behov och förutsättningar i alla delar av landet som vi får hela landet att växa. Bara så tar vi vara på förutsättningarna för alla landets delar att växa och också bidra till det gemensamma välståndsbyggandet. Det är därför bra att budgeten innebär åtaganden i alla transportslag över hela landet. Som ett exempel som inte har nämnts tidigare kan nämnas den fortsatt höjda kvalitetssäkringen av det finmaskiga vägnätet, det enskilda vägnätet, det vägnät i vårt land som omfattar flest kilometrar och bär ett extremt stort transportarbete.I den del av statsbudgeten vi nu debatterar, utgiftsområde 22, står det också att läsa om de satsningar som görs för att öka användandet av cykel i transportarbetet. Här återstår mycket att göra för framkomlighet, säkerhet, vägvisning och samverkan mellan trafikslagen. Det är därför väldigt bra att vi med denna budget ger med flera myndigheter uppdraget att i samråd med berörda ta fram strategier för en ökad och säkrare användning av cykeln i transportarbetet. Det kanske vanligaste transportslaget har hitintills varit helt utelämnat från debatt. Det är förvånande, fru talman.Ygeman jämför infrastrukturen med blodomloppet, men begränsar sig liksom övriga oppositionspartier till att enbart tala om järnvägen. Tja, fru talman, det är som om läkaren skulle begränsa sig till att enbart skära i venerna men strunta i artärerna. Det är knappast en heltäckande läkekonst, om jämförelsen tillåts.Det finns de som i debatten har ställt vägen mot järnvägen och bilen mot tåget i ett slags antingen-eller-resonemang. Men så ser ju inte verkligheten ut för den som nyttjar trafiksystemet. Bilen, bussen, tåget och för den delen cykeln konkurrerar inte med varandra. De kompletterar varandra. Det är inte bilen eller lastbilen som ska stoppas, det är utsläppen som är problemet, vare sig dessa kommer från en bil, en buss eller ett dåligt tåg.Om vi åter intar resenärens perspektiv och försöker förstå dennes krav på transportsystemet för att vardagen ska fungera ser vi att det inte heller ligger i resenärens perspektiv att det finns en konflikt mellan väg, järnväg, sjöfart eller flyg. Bekymren, konflikten och störningen uppstår när något av dessa transportslag, de transportslag som tillsammans bildar resenärens helhet, inte fungerar. Transportpolitiken och den politiska debatten om denna måste därför mer handla om helheten, inte om delarna.Fru talman! Politikens uppgift är att se till att transportsystemet underlättar vardagen för människor och företag genom att erbjuda säkra, effektiva och miljöanpassade resor. Regeringens, och min målsättning är att hela ska vara möjligt att bo i. Då fordras också ett trafiksystem som håller ihop hela landet och att olika trafikslag fungerar bättre, var för sig och tillsammans.Det budgetförslag som vi just nu debatterar, betänkandet från trafikutskottet, innebär en satsning på alla trafikslag över hela landet och bildar en helhet. Det är ett bra och nödvändigt synsätt.Låt oss för , fru talman, lägga fokus på här och och det faktum att delar av transportsystemet har svårt att fungera i en svensk vinter och att vi åter drabbats av problem just i tågtrafiken. Orsakerna till inställda och försenade tåg basuneras ut genom stationernas högtalare runt om i landet. Det är signalfel, lokskador, växelfel, spårbrist och olyckor. För den enskilde resenären är det inte så lätt att förstå var ansvaret ligger och vems fel det är.Det är ett faktum att nyinvesteringar i och underhåll av tågtrafiken historiskt har varit eftersatt i vårt land. Det politiska intresset för drift och underhåll kanske inte heller alltid har varit på topp. Möjligen illustrerades det i förra veckans särskilda debatt på temat Situationen i tågtrafiken, initierad och begärd av . Oppositionens talare där gled oerhört snabbt över till att prata om höghastighetståg - rälsburna fordon som i den bästa av världar står på spåret . Spännande, javisst! Men knappast svaret på de bekymmer vi brottas med här och nu.Det ligger också en hel del i vad Jernhusens vd sade i samband med den utfrågning trafikutskottet ordnade : Välkomna ut att klippa invigningsband också med anledning av det vardagsgnet och de återinvesteringar i redan befintlig struktur vi gör för att resenärens vardag ska fungera bättre.Fru talman! Jag vill ändå påstå, och instämma i det föregående talare sade, att det har blivit bättre. Pengarna för drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar har ökats på i flera steg. var avsättningen för drift och underhåll av järnväg. är nivån högre eller . Lägg därtill de satsningar som är gjorda på både järnväg och vägsystem som en del i närtidssatsningen 2008-2010. Det var en närtidssatsning som innehöll . Vi kan då konstatera att intresset för och resurserna till underhåll av väg och järnväg har ökat rejält under Alliansens ledning av landet. Men, mycket återstår att göra och det finns all anledning för samtliga att känna mycket stor ödmjukhet inför den utmaning det innebär att få ordning på systemet.Alliansregeringen inledde förra mandatperioden ett mycket omfattande renoveringsarbete av landets infrastruktur. Det är bra att det arbetet i och med denna budget fortsätter. Visar det sig att vi för att klara målen vi har satt upp måste satsa ännu mer resurser på underhåll och investeringar i olika delar av trafiksystemet är , fru talman, villigt at driva på för det. Men när vi gör de investeringarna ska det vara med riktiga pengar. Användarna av transportsystemet är inte betjänta av forna tiders ofinansierade drömmar om järnvägar och vägar runt om i vårt land. Vi ska också veta att varje investerad krona ger mesta möjliga effekt avseende effektivitet, säkerhet och miljö.Avslutningsvis, fru talman, vill jag komma till ytterligare ett område som är föremål för behandling här . Det är politiken för informationssamhället.Ur ett demokratiskt perspektiv är det fullständigt avgörande att alla medborgare har tillgång till Internet och väl fungerande elektroniska kommunikationer. Alla ska kunna ta del av de möjligheter som denna teknik kan erbjuda, oavsett användarens ålder, kön, eventuell funktionsnedsättning eller var i landet man råkar befinna sig, i stad eller på landsbygd.Budgeten vi ska hantera anger att som nation ska vara ledande vad gäller att använda IT för att på så vis uppnå politiska mål för tillväxt, social välfärd, demokrati och klimatförbättringar. Vi har en ledande ställning i världen men vi får inte på något vis slå oss till ro och tro att inte andra länder har lika höga ambitioner. Vi måste självklart fortsätta att anstränga oss att ligga på topp.Utan tvekan är det så att informationssamhället med därtill hörande framväxt av teknik och kompetens, dess nya affärsmöjligheter, nya yrken och karriärvägar, förmågan att överbrygga stora avstånd etcetera har inneburit ett rejält tillskott till välfärdsbygget i vårt land.Det är mot bakgrund av det, fru talman, utomordentligt uppseendeväckande att ingen från oppositionen med ett ord berört denna del av budgetpropositionen i denna debatt som omfattar hela trafikområdet. Har oppositionen ingen politik för IT-samhället? Saknar man intresse, kunskap eller insikt om IT:s betydelse för välfärd och tillväxt i vårt land? Tystnaden var talande.Jag är däremot väldigt nöjd med, fru talman, att regeringen inom flera områden pekar framåt inom informationsteknologin. Här kommer en handlingsplan för elektronisk förvaltning, en bredbandsstrategi för hela landet och en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Det är bra, och det blickar framåt. Jag vill börja med att tacka för att han satte fingret på någonting väldigt viktigt som vi har glömt att prata om, och det är cykeln som transportslag.Men jag reagerar lite mot att du säger att vi i våra diskussioner tidigare här har ställt de olika transportslagen mot varandra, som att de inte samspelar. Jag håller inte med dig om den synen. Jag tycker, precis som du, att det är viktigt att det fungerar hela resan: att jag kan cykla till stationen, att jag kan ta tåget in till staden och att jag sedan kan flyga om jag ska åka till tycker också att det är viktigt att vi då ser till att det blir lätt att göra klimatsmarta val. Det gör vi i oppositionen i vårt förslag. Av de 101 miljarderna som vi har pratat om går mycket till järnvägssatsningar, men det går också till satsningar på cykel- och kollektivtrafik. Vi har en pott på 9 miljarder till urban cykel- och kollektivtrafiksatsningar. Vi har en annan pott på 9 miljarder för hela landet till sådana här kollektivsatsningar, också kollektivtrafik som går på väg.Jag har inte sett att det finns några sådana idéer, förslag eller pengar anslagna i ert förslag till budget. Men kanske kan berätta för mig vilka idéer man har långsiktigt om hur man ska kunna främja kollektivtrafik och cykel i hela landet. Jag gjorde ett konstaterande, och det var att i de inlägg som och övriga företrädare för oppositionen använde i talarstolen i diskussionen om utgiftsområde 22, omfattande av statsbudgeten för samtliga trafikslag, nämndes inte vare sig IT, cykel eller buss med ett ord, utan det var fullständigt fokus på järnväg. Ja, järnvägen är väldigt viktig, men ur resenärens perspektiv är det helheten som räknas. Därför gjorde jag den noteringen. Det var särskilt uppseendeväckande att informationssamhället förbigicks med total tystnad. Jag noterar ointresset för IT, , men jag var tvungen att säga det.Vad gäller regeringens satsningar på cykel framgår det med stor tydlighet i det budgetförslag som ligger att regeringen har givit myndigheterna, med flera, i uppdrag att samordna tillsammans med andra myndigheter för att uppnå bättre framkomlighet, säkerhet, vägvisning etcetera, för att vi ska få just de cykelmiljöer som efterfrågar.Jag måste få ställa en kontrollfråga, fru talman. Här talas om 100 respektive 101 miljarder. Vi hörde talas om 100 dalmatiner i den politiska debatten . Men hur finansieras de 100 miljarderna? Vad innebär det för brukaren, ? Varifrån kommer de? Eller är det med de 100 miljarderna som med de 60 som inte fanns utan bara var ett stort svart hål i den förra socialdemokratiska regeringens trafikbudget? Om jag börjar med finansieringen av de 101 - dalmatinerna, höll jag på att säga - miljarderna är det fullt ut finansierat. Bland annat är avgifter på vägtrafiken en del i denna finansiering. Det handlar också om att ta upp ett lån på 55,3 miljarder i denna finansieringssatsning.Jag vill också hinna prata med om en annan sak i detta replikskifte, och det är att jag inte hörde någonting om miljö- och klimathotet i hans anförande. Det stör mig lite, eftersom säger sig vara Alliansens gröna röst.Jag kan avslöja för att jag har haft ett väldigt gott samarbete med centerpartister i miljöarbetet, bland annat med miljöminister . Vi stod sida vid sida och demonstrerade mot utbyggnaden av till motorväg på . Vi var rädda för att bygget skulle öka utsläppen, och vi vet att vi fick rätt.Sedan 1990-talet har klimatpåverkan från trafiken ökat . Efter en liten nedgång under förra årets lågkonjunktur är utsläppen återigen på väg upp enligt färsk statistik från . Trots att vi har fått mindre bränsleslukande fordon och fler bilar som körs på alternativa drivmedel äts den effekten upp av den ökande trafiken på våra vägar.Jag ställer mig frågan: Var står i miljö- och klimatfrågan? Ser inte och att det finns ett behov av att hjälpa människor att välja klimatsmarta lösningar, att det finns ett behov av att flytta över person- och godstransporter från väg till järnväg? Jag nämnde miljön i flera delar av mitt inlägg, . Jag sade att det inte är bussen, lastbilen, mopeden eller bilen som ska bort. Det är utsläppen från bussen, det dåliga tåget eller bilen som är bekymret. Det är inte fordonet. Vi får inte bli religiösa i förhållande till ett fordon, utan det är fordonets miljöpåverkan vi ska göra någonting åt, är glad att du bekräftar epitetet Alliansens gröna röst på mig och . Det hedrar dig, och jag är glad för det.Då noterar jag, fru talman, att oppositionens 101 miljarder består av bland annat kilometeravgifter på godstrafik. Jag tolkar det så. Det blir ett jättebekymmer i stora delar av landet som kommer att leda till en ökad koncentration av tillverkning, produktion, befolkning och bosättning till några få storstadsområden i vårt land, skogsindustrin i . Glöm skogsindustrin i . Glöm gruvnäringen i Bergslagen. Glöm tillverknings- och verkstadsindustrin i , som ligger för långt ifrån kunden, målet, och måste rulla på gummihjul. Glöm det för allt i världen! Glöm det välstånd som kommer av att vi kan förädla råvaror i vårt land, exportera dem och få exportintäkter som i sin tur innebär att vi kan investera i både vägar och järnväg.En kilometerskatt på lastbilstransporter innebär en straffbeskattning av svensk produktion. Jag trodde att vänsterpartierna hade lämnat den ståndpunkten, men jag konstaterar att de står fast vid den. Jag är ledsen för det. Men god jul! fick vi höra hur pass trovärdig den gröna rösten i alliansregeringen är. Så fort vi talar om att man måste minska gods på vägar till förmån för gods på järnvägar kommer med ett stort hyllningstal till Alliansens förslag och mot kilometerskatten.Jag kommer från ett län där vi har en stark skogsnäring, som faktiskt räddade ur finanskrisen genom att vi kunde ha exportplus på den kanten.Varför ska inte lastbilarna stå för kostnaderna för slitaget på vägarna? Varför ska lastbilar från andra länder inte betala sin del av vägslitaget? Varför ska man inte kunna ha en kilometerskatt som är differentierad, som innebär att skogsnäringar och andra som inte har alternativ kan få en mycket lägre avgift? Jag tycker att vi måste ta ett miljöansvar.Anders gör ett stort nummer av utsläppen. Ja, miljöbilarna har faktiskt inte inneburit att de totala utsläppen har minskat, utan detta är fortfarande ett problem, ska ju inte bli religiösa åt vare sig det ena eller det andra hållet. Men vi måste se sanningen i vitögat. Bilismen står för en stor del av det klimathot som finns och de klimatutmaningar som vi måste ta på allvar. Jag förväntar mig att ska vara något bättre och något vassare än vad hitintills har lyckats med. Trovärdigheten, , tycker jag består i att notera att antalet miljöbilar i den svenska trafiken ökar dramatiskt. Trovärdigheten består i att lastbilarna i allt högre utsträckning utför större transportarbete med mindre miljöpåverkan, tack vare att man använder modernare och smartare teknik.Varför? kan man, fru talman och , fråga sig. Jo, därför att vi med miljöskatter, CO2-skatt, oavsett om transporten snart sker i luften, på vattnet, på vägen eller på järnvägen beskattar alla trafikslag lika. Det religiösa, , består i att älska ett visst trafikslag till förmån för andra och tro att allt därmed löser sig.Men sådan är inte verkligheten för köparen av transporten. Ofta handlar det om en intermodalitet där man växlar mellan gummihjul, järnväg, båt etcetera - helheten måste fungera. Då kan man inte resonera som Vänstern, och Socialdemokraterna gör och lägga en straffskatt på i runda slängar 50 miljarder, om jag uppfattade kalkyl rätt, som kilometerskatt på landsväg.Sedan bara ett litet faktapåpekande i all vänlighet: Huvuddelen av skogstillväxten sker i , . hörde fel när pratade om vad kilometerskatten skulle ge. 50-miljardersklassen handlade om lånefinansieringsdelen.Jag vill passa på att ta upp en annan fråga. Det är politiken för informationssamhället. Vi i oppositionen fick kritik för att vi var ointresserade och inte hade tagit upp de frågorna i våra anföranden. Då kan man konstatera att två andra partier i ditt lag inte heller tog upp de frågorna. Den kritiken tycker jag alltså att du kan rikta till dina kamrater.Det jag saknar i det här sammanhanget är att ni i utskottsmajoriteten inte vill tala om digitala klyftor. Ni vill hellre tala om digital trappa. Digital klyfta handlar om att över två miljoner människor står utanför användning av Internet i vardagen. Det är låginkomsttagare, lågutbildade, äldre, funktionshindrade och människor som kommer från andra delar av världen som befinner sig utanför vår sida har vi motionerat och här i föreslagit att man måste satsa mer pengar på folkbildning. och hans kamrater i alliansregeringen har alltid röstat mot det.