bet · GY01NU2 · 2010-12-13 00:00:00 — Dessa mål kan sedan ligga till grund för en mer medveten styrning av resurser där ett helhetsgrepp kan tas för aktiva insatser som skapar bättre möjligheter till tillväxt, stärker lokala arbetsmarknader, samordnar statliga företags strategier och lokalisering osv. bör, enligt motionärerna, begära att regeringen lägger fram förslag på hur målformuleringar om sysselsättning och servicegrad kan vidareutvecklas så att de även innefattar en ambition att minska de regionala obalanserna. Motionärerna vill också se en nationell plan för hur arbetsmarknadsregionerna dels ska kunna smälta samman till en helhet, dels ska kunna utveckla samlade ekonomi och gemensamma välstånd. Det krävs också lokala planer inom varje arbetsmarknadsregion som analyserar var problemen för ett utökat arbetspendlande ligger. I motionen framförs även krav på att det ska tillsättas en ny regionalpolitisk utredning. Det behövs en bred parlamentarisk utredning som ger underlag till den diskussion, den uppmärksamhet och det helhetsgrepp som landets regioner så väl förtjänar. När näringsutskottet behandlade frågor om regional tillväxt i anslutning till beredningen av budgetpropositionen konstaterade utskottet bl.a. att den regionala tillväxtpolitiken bygger på den grundläggande övertygelsen att utvecklingskraften i hela måste tas till vara till gagn för hela landets utveckling. Tilltro till lokala och regionala aktörers vilja och förmåga att effektivt nyttja den potential som finns i gles- och landsbygd är en annan viktig faktor för ökad konkurrenskraft och tillväxt i dessa områden. Utskottet hade inget att invända mot beskrivningen av den regionala tillväxtpolitikens inriktning och mål, och erinrade om att det ställt sig bakom regeringens förslag till en strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygd. I en reservation (S, V, MP) betonades bl.a. att den regionala utvecklingspolitiken är summan av en rad politikområden och att den därför inte får reduceras till en politik med låga ambitioner för gles- och landsbygd. I reservationen sades vidare att konsekvenserna för den regionala utvecklingen måste vara en ständigt närvarande aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. Detta förutsätter i sin tur bl.a. en väl fungerande samordning mellan olika politikområden. Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling är det s.k. landsbygdsprogrammet för 20072013 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och som hanteras av miljö- och jordbruksutskottet. Detta program ska stärka förutsättningarna för jobb på landsbygden och en hållbar produktion av livsmedel och bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Målgrupper för åtgärder som syftar till att främja konkurrenskraft, innovation, tillväxt och fler jobb omfattar dels företag inom de gröna näringarna, livsmedelsförädling och turistnäringen, dels mikroföretag i andra branscher på landsbygden och även grupper av företag, organisationer och föreningar. Programmet omfattade ursprungligen totalt ca (inklusive nationell medfinansiering) perioden 20072013. Programmet förstärktes med ca . Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en halvtidsutvärdering av programmet, vilken kommer att presenteras . Därefter kommer regeringen att överväga behovet av justeringar av de befintliga insatserna samt behovet av ytterligare insatser. har regeringen även påbörjat arbetet med att utforma nästa landsbygdsprogram där det bl.a. kommer att göras en översyn av den strategiska inriktningen inför kommande programperiod (20142020). Strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft utarbetade regeringen en samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygd. Denna har senare redovisats till i en skrivelse (skr. 2008/09:167). Strategin är inriktad mot en hållbar tillväxt genom ett konkurrenskraftigt näringsliv på landsbygden. Förutsättningarna för att driva lönsamma företag samt för att arbeta och bo på landsbygden ska stärkas på ett miljö- och resurseffektivt sätt och genom ett förstärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Utskottet behandlade den nämnda skrivelsen (bet. 2008/09:NU19). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att det ska finnas förutsättningar för att leva och verka i hela landet. Detta ställer bl.a. krav på att gles- och landsbygdens speciella förutsättningar uppmärksammas och att åtgärder vidtas där de bedöms vara nödvändiga. Vidare slog utskottet fast att en positiv utveckling på den svenska landsbygden är i likhet med vad som gäller i övriga landet beroende av gynnsamma generella förutsättningar för att starta och driva företag. Det är, menade utskottet, de små och medelstora företagen som i mångt och mycket måste bära utvecklingen på landsbygden. Enligt utskottet har staten emellertid en mycket viktig roll när det bl.a. gäller att tillhandahålla infrastruktur och sådan grundläggande service som ses som självklarheter i mer tätbefolkade delar av landet. ansåg att strategin utgjorde en god grund för att landsbygdens utvecklingskraft ska kunna tas till vara. Utskottet underströk betydelsen av att ett gott företagsklimat gynnar småföretagande på exempelvis turistområdet och inom areella näringar såsom jord- och skogsbruk samt fiske. De insatser regeringen redovisade på dessa områden kommer, enligt utskottet, att gagna boende och företagande på landsbygden. I utskottets betänkande fanns två reservationer (S och V respektive MP). Analys av utvecklingen i landets gles- och landsbygd m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) bistår i arbetet med strategiska insatser för att stärka utvecklingskraften i landsbygd. Ett centralt uppdrag för Tillväxtanalys är att beskriva, analysera och redovisa utvecklingen i landets gles- och landsbygd, bl.a. befolkningsutveckling, tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, infrastruktur, möjligheter till försörjning och arbete samt förutsättningar för företagande. Därutöver ska myndigheten analysera skeenden och tendenser i samhällsutvecklingen av betydelse för dessa områden. I uppdraget ingår även att, efter dialog med , redovisa fördjupade analyser inom lämpliga områden. presenterade Tillväxtanalys rapporten , service och företagande i gles- och landsbygd. Rapporten innehåller en utförlig analys av situationen i gles- och landsbygd. Tillväxtanalys ska också, enligt regleringsbrevet , analysera hur olika typer av städer på bästa sätt kan bidra till en hållbar tillväxt i landet. Underlag för hur stadsdimensionen kan utvecklas inom den regionala tillväxtpolitiken ska tas fram. Det samlade uppdraget att analysera utvecklingen i landets regioner ska redovisas i en slutrapport till . Tillväxtanalys ska även fylla en analytiskt stödjande och samordnande funktion i det analysarbete som bedrivs i i samband med genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Uppföljning av det regionala tillväxtarbetet Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska följa upp det regionala tillväxtarbetet på länsnivå. Uppföljningen ska utgå från de regionala utvecklingsprogrammen. Verket ska redovisa gemensamma mönster och trender, samt exempel från länens arbete med innovativa miljöer och entreprenörskap inom ramen för prioriteringen "Innovation och förnyelse" i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Uppdraget ska redovisas . Storstäderna i den regionala tillväxtpolitiken I den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 konstateras att storstäderna och storstadsregionerna spelar en viktig roll för tillväxten såväl i de omgivande regionerna som för hela landet. Regeringen anser bl.a. att det är centralt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för storstäderna och storstadsregionerna. Storstadsfrågorna bör tydligare placeras i ett regionalt sammanhang och bli integrerade delar av det regionala utvecklingsarbetet och de regionala utvecklingsstrategierna. driver programmet storstadspolitik för nationell tillväxt. Programmet syftar till att synliggöra och bidra till att utveckla storstadsregionernas inneboende dynamik och betydelse för den nationella tillväxten och konkurrenskraften. Programmet ska också öka samspelet mellan storstadsregionerna och tydliggöra storstädernas tillväxtförutsättningar i den regionala tillväxtpolitiken. I en proposition om tilläggsbudget (prop. 2010/11:2) har regeringen föreslagit att anslaget Kapitalinsatser i statliga bolag (1:21) under utgiftsområde 24 Näringsliv ska tillföras . Syftet är att förbättra förutsättningarna för företagande i norra inland (stödområde A) genom finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande. Enligt regeringen ska verksamheten bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Samverkan ska ske med privata och offentliga aktörer för att säkra effektiviteten och för att säkerställa att insatserna inte överlappar dessa aktörers verksamhet. Det betonas att verksamheten ska ske på marknadsmässiga villkor och med ett marknadsmässigt avkastningskrav. har i ett yttrande till finansutskottet ställt sig positivt till förslagen i propositionen om kapitaltillskott och om inrättandet av ett nytt bolag för det angivna ändamålet (yttr. 2010/11:NU2y). Med hänsyn till vissa brister i beslutsunderlaget har näringsutskottet emellertid föreslagit att finansutskottet ska tillstyrka förslagen i propositionen med villkoret att regeringen återkommer till med en mer detaljerad beskrivning av det nya bolagets verksamhetsinriktning. Med anledning av det som sägs i motion 2009/10:N20 (S) om det kommunalekonomiska utjämningssystemet kan nämnas att regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (08) för att utvärdera och utreda systemet (dir. 2008:110). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . besvarade näringsminister två interpellationer (ip. 2009/10:384 och 431) från (S) respektive (S) om den regionala tillväxtpolitiken och huruvida de åtgärder som har vidtagits har varit tillräckliga. Ministern konstaterade inledningsvis att den regionala tillväxtpolitiken är inriktad på att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften genom att skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar i alla delar av landet. Vidare hänvisade hon till att i en regional studie av konstaterar att regeringen för en framgångsrik och ambitiös regionalpolitik som kombinerar tillväxt och utjämning mellan olika delar av landet. Därutöver hänvisade statsrådet till att regeringen presenterade en strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder och att den överlämnade en skrivelse till om strategiskt regionalt tillväxtarbete. Vidare betonades att tillväxt och konkurrenskraft framför allt främjas av goda generella villkor för företagande och entreprenörskap. Infrastruktur och tillgänglighet till grundläggande service för kvinnor, män och företag nämndes också som viktiga förutsättningar för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Stöd till ska leva beviljade regeringen ska leva ett verksamhetsbidrag på . Syftet är att verksamheten ska stimulera och stödja lokal utveckling. Beslutet sträcker sig över 2011 och 2012, vilket ska ge organisationen en långsiktig trygghet och förutsägbarhet i verksamheten. I samband med beslutet framhöll näringsminister att organisationer och lokala utvecklingsgrupper har en viktig roll när det gäller att stärka utvecklingskraften i hela landet. Vidare lyfte regeringen fram värdet av de insatser som organisationen gör för lokal mobilisering, för lokala servicelösningar, för att ta till vara engagemanget bland kvinnor och ungdomar samt för att främja nya miljö- och energilösningar på lokal nivå. har godkänt ett regionalpolitiskt samarbetsprogram för perioden 20092012. Den grundläggande visionen i samarbetsprogrammet är att ska vara ledande i utvecklingen av en ny och mer kraftfull regionalpolitik. Detta betyder för det första en förstärkning och en utvidgning av den regionala politikens roll i utvecklingen av ett mer innovativt . Dessutom innebär det en starkare miljömässig, ekonomisk och socialt hållbar utveckling på den regionala och lokala nivån. Slutligen ska det satsas på att röst på det regionalpolitiska området blir hörd och respekterad i ett större europeiskt sammanhang. Inom ramen för samarbetsprogrammet bildades en nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling. Arbetet leds av . En seminarieserie pågår där seminarier om relevanta landsbygdsfrågor, bl.a. kommersiell service, har genomförts i , och . Den regionala tillväxtpolitiken ska tjäna som grund för att främja utvecklingskraften i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska därvidlag tas till vara. Samordning och dialog är tillsammans med lokalt och regionalt inflytande viktiga byggstenar i den politik som behövs. Därutöver krävs investeringar, företagande, entreprenörskap, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt god servicenivå såväl lokalt som regionalt för att målen ska kunna nås på ett effektivt sätt. Enligt utskottets uppfattning har det föreslagits och genomförts ett antal åtgärder som ligger i linje med den gällande strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Den omfattande satsning på att främja innovation i inland som föreslagits i en tilläggsbudget är en naturlig fortsättning på detta arbete. ser utskottet positivt på att genomförandet löpande har följts upp och utvärderats, vilket har resulterat i att regeringen i den skrivelse som presenterades (skr. 2009/10:221) har lyft fram ett antal områden där insatserna bör förstärkas eller förändras. Den kontinuerliga lärprocessen för att effektivitetsfrämjande anpassningar gagnar måluppfyllelsen. Utskottet noterar att Socialdemokraterna i den motion som väcktes i anslutning till den ovan refererade skrivelsen i allt väsentligt delar regeringens beskrivning av de svenska regionernas stora framtidsutmaningar och att de inte har någon egentlig avvikande uppfattning när det gäller den nationella strategins prioriteringar eller de områden där politiken behöver utvecklas. Utskottet ser inga skäl till att genom ett tillkännagivande ska ställa sig bakom de åtgärder som motionärerna anser vara mest aktuella under det kommande halvseklet. Utskottet avstyrker även övriga motioner i vilka det ställs krav på olika förändringar av den regionala tillväxtpolitikens övergripande inriktning och mål. När det gäller förslaget om s.k. rural proofing i motion 2010/11:C311 (KD) anser utskottet att ambitionen är att landsbygdens behov ska beaktas i samband med olika politiska insatser. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motioner i avsnittet i berörda delar. föreslår utskottet att ska lägga regeringens skrivelse 2009/10:221 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till kontinuerliga utvärderingar och åtgärder som ska främja ökad samordning i samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i avslår samtliga motionsyrkanden om . Jämför reservation 3 (S, V). För programperioden 20072013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF). Medlen från Eruf fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker hela geografiskt. Medlen kanaliseras via 8 regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning vilka i sin tur bygger på riktlinjer som slogs fast i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. EU-ramen för de 8 regionala strukturfondsprogrammen är ca . Medfinansiering från offentliga källor (ca ) samt privata aktörer (ca ) ger en total omslutning på ca för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. uppgår besluten om medel från Eruf till ca och utbetalningarna till ca . För en närmare beskrivning av de regionala strukturfondsprogrammens omfattning, medfinansiering m.m. hänvisas till budgetpropositionen (utg.omr. 19 s. 24 f.). deltar även i 13 program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att stärka innovativa miljöer och främja nätverk i näringslivet. Programmen förväntas också bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga samhällsfunktioner samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt. Ett av syftena med utvärderingarna är att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt lärande genom att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomförandet av programmen. I budgetpropositionen sammanfattas resultaten t.o.m. . Där framgår att genomförandet i stort följer inriktningen i de programdokument som togs fram inför programperioden. Projektens inriktning är överlag i linje med de insatsområden och åtgärder som är angivna i respektive program. Utvärderarna drar även slutsatsen att projekten i de 8 regionala strukturfondsprogrammen ligger väl i linje med de regionala utvecklingsprogrammen (RUP) och de regionala tillväxtprogrammen (RTP). Ytterligare iakttagelser från utvärderingarna redovisas i budgetpropositionen (utg.omr. 19 s. 29). måste få bättre utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen, sägs det i motion 2009/10:N20 (S). Motionärerna anser att det behövs tydligare fokus på hållbar ekonomisk tillväxt i den meningen att kortsiktiga resultat också ska leda till långsiktiga effekter. De projekt som bedrivs inom ramen för programmen måste, enligt motionärerna, i större utsträckning syfta till att varaktigt påverka de grundläggande förutsättningarna för tillväxt, dvs. de bör i större utsträckning ha karaktären av investeringar. Motionärerna vill även att , och arbete med regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning ska ses över. Syftet är att därefter effektivisera verksamheten, bl.a. genom ökad samordning. Lokala och regionala utvecklingsmedel är ofta låsta genom systemet för medelshantering, sägs det i motion 2010/11:N245 (S). För att förhindra inlåsningseffekter bör regeringen se över normerna för utvecklingsmedel bl.a. genom att fler aktörer än bereds plats i det regionala utvecklingsarbetet och genom att medel för regional och lokal utveckling i större utsträckning knyts till planer som kommer från lokala analyser. I motion 2010/11:C311 (KD) framförs önskemål om att regionerna ges ett ökat inflytande över . För att stöden bättre ska matchas mot de behov som finns, föreslås att stöden görs mer schabloniserade och att de betalas ut till regionen som en klumpsumma. Kort om EU:s regionalpolitik och strukturstöd EU:s gemensamma regionalpolitik (sammanhållningspolitiken) syftar till att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna inom EU. Den ska också stärka EU:s konkurrenskraft gentemot resten av världen. går cirka en tredjedel av EU:s gemensamma budget till regionalstöd. EU:s viktigaste verktyg för att genomföra regionalpolitiken är de två s.k. strukturfonderna Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF). För 20072013 finns det tre mål för sammanhållningspolitiken inom EU: 1) konvergens, 2) regional konkurrenskraft och sysselsättning samt 3) europeiskt territoriellt samarbete. De två sistnämnda målen är aktuella för . EU har tagit fram gemensamma europeiska strategiska riktlinjer för hur fonderna ska omsättas i praktiken i medlemsländerna. Utifrån dessa gemensamma riktlinjer har medlemsländerna arbetat fram nationella strategier. Som nämnts ovan presenterades den svenska strategin (En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013). Utifrån den nationella strategin har sedan regionala strukturfondsprogram, planer och strategier utarbetats för att genomföra och den nationella regionalpolitiken. redovisade en halvtidsbedömning av läget i genomförandet av strukturfondsprogrammen i . in i programperioden har ungefär tre fjärdedelar av de medel som finns tillgängliga för programperioden beslutats. fanns över tusen projekt i de regionala strukturfondsprogrammen. Stöd om sammanlagt ur Europeiska regionala utvecklingsfonden hade beslutats för projekt i något av de 8 regionala strukturfondsprogrammen. Offentliga medfinansiärer har investerat lika mycket i projekten. De första 550 projekten avslutas fram . Under de resterande två åren av programperioden kommer projektportföljen att förvaltas. Vid programperiodens slut kommer ytterligare 600700 projekt att vara avslutade. presenterade Europeiska kommissionen den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom (KOM(2010) 642). I rapporten redovisas bl.a. hur sammanhållningspolitiken kan reformeras inför den programperiod som påbörjas . Rapporten är ett resultat av en flerårig konsultationsrunda med nationella, regionala och lokala företrädare samt övriga aktörer inom regional och lokal utveckling. Regeringen välkomnar rapporten och ser den som ett startskott för de kommande årens diskussioner och förhandlingar inom EU om den framtida sammanhållningspolitiken. har för avsikt att genomföra en utfrågning med anledning av rapporten. I samband med beredningen av budgetpropositionen tog utskottet även ställning till motioner som i stort sett överensstämde med några av de ovan refererade (bet. 2009/10:NU2). Vid det tillfället framhöll utskottet vikten av att strukturfondsmedel som kommer svenska projekt till del ska användas på ett så effektivt sätt som möjligt. Härvidlag delade utskottet den uppfattning som hade uttryckts i då aktuella motioner. Utskottet förutsatte dessutom att regeringen hade samma syn på värdet av effektiv resursanvändning. När det gäller motionssynpunkter om vikten av långsiktiga effekter, som tas upp i motioner även , noterade utskottet att utvärderingar hade visat att det behövs en högre grad av näringslivssamverkan för att strukturfondsprojekten ska generera långsiktigt beständig ekonomisk tillväxt och regional utveckling. har man funnit att själva genomförandeprocessen och vilka aktörer som är inblandade är minst lika avgörande för vilka långsiktiga effekter som uppnås. Dessa insikter relativt tidigt borde, enligt utskottets uppfattning, kunna ligga till grund för sådana anpassningar som främjar projektens långsiktiga effekter. Sammantaget ansåg utskottet inte att det var nödvändigt med ett riksdagsuttalande i enlighet med vad som föreslogs i de då aktuella motionerna. I en reservation (S) framhölls vikten av bättre samordning och effektivare användning av strukturfondsmedel samt att insatserna i större utsträckning bör har karaktären av att vara investeringar. EU:s strukturfondsprogram utgör en viktig grundbult i de insatser för regional tillväxt som görs i . Genomförandet vilar dels på riktlinjer fastställda på EU-nivå, dels på den svenska strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 som presenterades av regeringen . Utifrån den nationella strategin har sedan regionala strukturfondsprogram, planer och strategier tagits fram. Aktörer på lokal, regional och nationell nivå samspelar i genomförandet av strategins prioriteringar. Ett viktigt inslag i arbetet med att omsätta riktlinjer och prioriteringar i verklig regional tillväxt är att löpande följa upp och utvärdera utfallet av olika insatser. Detta bidrar till kontinuerligt lärande och nödvändiga anpassningar i genomförandefasen till gagn bl.a. för ökad effektivitet och för att insatserna ska få mer långsiktiga effekter.