bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Utskottet var således inte berett att ta ställning till motionsförslagen om höghastighetstrafik på järnväg utan avstyrkte de behandlade motionerna. I motion 2010/11:T447 av m.fl. (S, MP, V) påpekas att transporterna står för en stor del av miljöbelastningen i samhället. Motionärerna anser därför att fler transporter inte minst när det gäller gods behöver styras över från väg till järnväg. Detta kräver betydande upprustningar och förbättringar i järnvägsnätet, anser de, och förespråkar att ytterligare investeras för utbyggnad av hållbar infrastruktur . Enligt motionärernas mening bör första höghastighetsbanor Ostlänken och GöteborgBorås byggas (yrkande 2 i denna del). I motion 2010/11:T462 av och (båda S) begär man att förutsättningarna för fortsatt planering av höghastighetsbanor ska studeras. Motionärerna anser att fördelen med höghastighetståg är uppenbar. Genom hastigheter på /h förkortas restiden avsevärt. Att ta tåg blir därmed ett reellt alternativ till både bilen och flyget på många sträckor, sägs det. Dessutom blir förutsättningarna för att frakta gods på järnväg bättre genom att persontrafik med höghastighetståg sker på separata spår. Genom att regional trafik knyts till dessa spår förkortas restiderna inte bara för personer som bor vid spåren utan också för personer som med regionaltåg kan nå stationerna vid spåren för höghastighetstågen. Motionärerna anser att en uppgradering av befintliga spår inte är tillräckligt; en sådan åtgärd har visserligen medfört att persontågen gått snabbare än tidigare men man har inte lyckats komma åt problemet med trängseln på spåren. I motion 2010/11:T372 av (S) krävs att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för svenska höghastighetsbanor med anslutning till det europeiska nätet. Motionären påpekar att det nu är utredningsbetänkandet presenterades och att det återstår en rad frågor som kräver ett fortsatt utredningsarbete. Han menar att ju längre tillsättandet av den nya utredning som regeringen aviserat dröjer, desto tar det innan staten kan fatta ett definitivt beslut i frågan om höghastighetsbanor i . Detta, fortsätter han, innebär en risk för uteblivna investeringar och förlust av nya arbetstillfällen i de berörda kommunerna. Ett utdraget besked om vad svenska staten vill i frågan om höghastighetsbanor innebär osäkerhet om den framtida användningen av stora, centralt belägna markområden i kommunerna. Därför måste berörda kommuner få ett besked från staten i frågan om höghastighetsbanor så snart den nya utredningen är klar med att ta fram det nödvändiga beslutsunderlaget. Kostnaden för att vänta är avsevärt större än den för ett snabbt utredningsarbete från statens sida, sägs det. Ett närbesläktat förslag förs fram i motion 2010/11:T260 av (S), nämligen att förutsättningarna för höghastighetsbanor kopplade till det europeiska nätet bör studeras. I motion 2010/11:T443 av m.fl. (S) framförs förslaget om att man i infrastrukturplaneringen bör beakta behovet av åtgärder för en lösning av kapacitetsproblemen på det svenska järnvägsnätet och särskilt på Västra stambanan och (yrkande 2). (S) kräver i motion 2010/11:T241 att förutsättningarna för höghastighetsbanor studeras i infrastrukturplaneringen. I motion 2010/11:T277 av m.fl. (S) efterlyser man en studie av förutsättningarna för projektering av Ostlänken inom ramen för infrastrukturplaneringen. Förutsättningarna för Götalandsbanan bör studeras i infrastrukturplaneringen enligt vad som sägs i motion 2010/11:T331 av i m.fl. (S). I motion 2010/11:T523 av och (båda MP) efterfrågas en avsiktsförklaring om att bygga ut en infrastruktur för höghastighetståg i . Det är uppenbart att järnvägskapaciteten på har nått sin gräns; antalet förseningar på grund av trängsel på spåren blir allt fler. finns ett behov och en efterfrågan av snabba och tillförlitliga tågtransporter, menar motionärerna. Inte minst av klimatskäl bör påbörja byggandet av infrastruktur för höghastighetståg. Om restiden mellan t.ex. MalmöLund och kan pressas ned till något , kan tåget på egna meriter konkurrera ut flyget och stora koldioxidutsläpp kan sparas. En annan fördel med att bygga en ny infrastruktur för höghastighetståg är att befintliga spår frigörs för mer regional tågtrafik och mer godstrafik, och såväl bil- som lastbilstrafiken kan minska vilket även det minskar koldioxidutsläppen. Enligt motionärernas mening ska målet vara att bygga höghastighetsbanor och knyta samman , och MalmöLund med och . Ett viktigt moment i utbyggnaden av höghastighetsbanor är att påbörja utbyggnaden i etapper så att man efterhand kan utvärdera effekterna och optimera kopplingen till regional och lokal kollektivtrafik. En första etapp är att bygga Ostlänken. m.fl. (MP) anser i motion 2010/11:T377 att ska uttala sig till förmån för en avsiktsförklaring om utbyggnad av en infrastruktur för höghastighetståg som kan avlasta den befintliga järnvägen, så att den får utrymme för fler pendel- och godståg utan att vara så sårbar för störningar (yrkande 4). I motion 2010/11:T524 av (MP) begärs att ska uttala sig till förmån för en avsiktsförklaring om att Ostlänken ska byggas (yrkande 1). Vidare betonas vikten av att projektera och börja bygga Ostlänken (yrkande 2). I motion 2010/11:T440 av och (båda M) efterlyser man den av regeringen tidigare aviserade nya utredningen av förutsättningar och kostnader för höghastighetsbanor i och begär att denna tillsätts skyndsamt (yrkande 1). Vidare begär motionärerna ett uttalande av om behovet av åtgärder på kort sikt för en lösning av kapacitetsproblemet på det svenska järnvägsnätet och särskilt på Västra stambanan och (yrkande 2). I motion 2010/11:T263 av (M) berörs det s.k. stambanealternativet. Motionären anser att detta bör utredas som huvudalternativ för den långsiktiga utbyggnaden av det svenska järnvägsnätet. I motion 2010/11:T270 av m.fl. (M) förespråkas åtgärder för utbyggnad av Europabanan. m.fl. (M) betonar i motion 2010/11:T320 vikten av att man ser över möjligheten att prioritera sträckan BoråsGöteborg i fråga om höghastighetsbanor. I motion 2010/11:T323 av m.fl. (M) begärs ett uttalande av till förmån för Götalandsbanan. I motion 2010/11:T222 av och (båda FP) framförs förslaget att planeringen för höghastighetsbanor i på sträckorna StockholmMalmö och StockholmGöteborg intensifieras (yrkande 1). Vidare understryks vikten av att planeringen av höghastighetsbanan bör följa de förslag som den s.k. Utredningen om höghastighetsbanor presenterade när det gäller etappindelning. De påminner om att sträckan JärnaLinköping, den s.k. Ostlänken, finns med i etapp 1 (yrkande 2). Enligt vad som sägs i motion 2010/11:T223 av (FP) bör utbyggnaden av Ostlänken prioriteras och påskyndas. I motion 2010/11:T232 av (KD) föreslås att ges i uppdrag att undersöka möjligheterna att få till stånd den s.k. Europakorridoren. Syftet är att underlätta omlastning av gods från lastbil till tåg i knutpunkten . bör ges i uppdrag att ta fram detaljerade kostnadskalkyler för de olika etapperna i Europakorridoren så att denna kan uppföras, heter det i motion 2010/11:T353 av (KD). (KD) påminner i motion 2010/11:T441 om den statliga utredning som lagt fram förslag om höghastighetståg som ska förbinda , , och . Motionären betonar i sammanhanget vikten av att det skapas förutsättningar för att genomföra planerna genom att det byggs spår anpassade till sådana tåg (yrkande 2). Utskottet vill inledningsvis betona att frågan om satsningar på höghastighetsbanor i har belysts i olika sammanhang. Utredningen om höghastighetsbanor överlämnade betänkandet Höghastighetsbanor Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74) till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. En majoritet av remissinstanserna var positiva till en satsning på infrastruktur för höghastighetståg och till den sträckning som föreslås i utredningen. Flertalet betonade emellertid att en sådan satsning inte får ske på bekostnad av andra angelägna investeringar i väg- och järnvägsnätet. Många remissinstanser ansåg vidare att betänkandet inte utgör ett tillräckligt underlag för beslut. Olika motiv för detta förs fram, men vanligast är uppfattningen att det krävs en mer ingående utredning och analys av effekter, kostnader och finansiering innan ett definitivt beslut kan fattas. Flera remissinstanser framhöll också att miljöbedömningar borde integreras i det fortsatta arbetet. Vidare redovisade en översikt med en strukturerad och samlad bild av de olika dimensionerna som frågan om höghastighetståg rymmer. I rapporten på järnväg (dnr 2009:1460) beskrivs även utvecklingen inom området i andra länder. Utskottet höll ett offentligt seminarium om höghastighetstrafik på järnväg. En stenografisk utskrift återfinns i betänkande 2009/10:TU24 (bilaga 3). Enligt utskottets mening utgör en utbyggnad av höghastighetsbanor en intressant och strategisk satsning. Som utskottet ser på frågan saknas dock alltjämt ansvarsfullt underbyggda kalkyler som gör att det går att hävda att en utbyggnad i är samhällsekonomiskt väl motiverad. Utskottet ser därför fram mot en fördjupad utredning och en fortsatt diskussion i frågan. Enligt information som utskottet har fått från () är frågan om fortsatt utredning av höghastighetsbanor under beredning. Med det nu anförda avstyrker utskottet förslagen i de här behandlade motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag (MP) om Förbifart med hänvisning till vad utskottet anfört om bl.a. beaktade miljöaspekter, såsom intrång i natur- och kulturmiljöer och utsläpp från fordon. Jämför reservation 5 (MP, V). träffades en överenskommelse om en samlad lösning för framtida trafik- och infrastruktursatsningar, den s.k. . Bland de större objekt som ingår är , Förbifart , BarkarbyKallhäll och . beslutade regeringen inom ramen för sin tillåtlighetsprövning enligt att tillåta att en motorväg byggs enligt förslag, benämnd Förbifart . Ett antal villkor är förknippade med beslutet för att säkerställa att största möjliga hänsyn till miljön tas vid utformning, byggande och drift av vägen. får byggas inom den geografiska korridor och med de tunnellägen som redovisas på den karta som hör till beslutet. får byggas mellan E4/E20 söder om och E4 norr om . Av den totala sträckan kommer att ligga i tunnel. I regeringens fastställelsebeslut om åtgärdsplaneringen för 20102021 ingår projekt i Stockholmsöverenskommelsen med infrastruktursatsningar om totalt ca . Medfinansiering och de statliga länsramarna bidrar till cirka hälften av resurserna. Förbifart beräknas kosta ca prisnivå. Vägen beräknas bli klar . Motion 2010/11:T378 av m.fl. (MP) gäller frågor om det underliggande utredningsmaterialet om Förbifart . Det begärs att regeringen ska utreda vilka prioriterade kollektivtrafikinvesteringar i som skulle kunna genomföras för den summa som Förbifart beräknas kosta, dvs. ca (yrkande 1). Vidare kräver motionärerna att nya kostnadsberäkningar av Förbifart genomförs, där bl.a. merkostnader för att nå miljökvalitetsnormerna i tunneln inkluderas (yrkande 2). Regeringen bör också uppmanas att uppdatera beräkningarna av ökade klimatgasutsläpp till följd av Förbifart . Hänsyn bör då tas till eventuella förändringar i prognoserna för fordonsparkens sammansättning och inkludera aspekter kring ökad utglesning av stadsstruktur och energiåtgång för transporterna (yrkande 3). Motionärerna hävdar att en trafiklösning för som klarar klimatmålen och de andra miljökvalitetsmålen ännu inte har tagits fram. Därför vore det rimligt att man före byggstart för Förbifart gör ett omtag i frågan. Som en följd av målsättningen att finna långsiktigt hållbara trafiklösningar i bör planerna på Förbifart avbrytas (yrkande 4). Enligt utskottets mening är det angeläget med ett effektivt och väl fungerande trafiksystem i . Med en starkt växande befolkning och ett eftersatt trafiksystem finns det stora behov av att utveckla möjligheterna för människor att förflytta sig och för effektiva varutransporter. är Förbifart en angelägenhet inte bara för regionen i sig utan har genom och centrala placering i det nationella transportnätet betydelse för ekonomiska tillväxt. Det är viktigt att betona att Förbifart är en del i en komplex helhet. Vägarna har en stor betydelse, inte minst för att kollektivtrafiken ska kunna utvecklas, och de bör utvecklas så att de utgör effektiva förbindelser mellan arbets- och bostadsområden i olika delar av regionen. I motionen hävdas att inte tillräcklig hänsyn har tagits till klimat och miljö när det gäller planeringen av och besluten om Förbifart . Utskottet är av en annan uppfattning. Genom de villkor som är knutna till besluten om Förbifart kommer man att kunna beakta unika miljövärden som tillräcklig trafikkapacitet för en växande region tillförs. Utskottet vill påminna om att merparten av vägen går i tunnel, och därmed undviks intrång i natur- eller kulturmiljöer och splittring av naturområden som bullerspridningen begränsas. När det gäller klimatet anser utskottet att arbetet innebär en utmaning, alldeles oavsett om Förbifart byggs eller inte. Eftersom växer kommer behovet av resor och transporter att öka. Utskottet menar att sådana köbildningar på vägarna som råder inte bidrar till en bättre miljö utan snarare tvärtom. Det avgörande är att utsläppen från fordonen sänks. Regeringens ambition i klimatarbetet innebär att bilparken ska vara fossiloberoende . Detta kräver, enligt utskottet, en genomgripande omställning av fordonsparken till bilar som drivs på el och miljöbränslen. Vidare kan utskottet konstatera att miljökvalitetsnormen för partiklar (PM 10) överskrids längs större trafikleder i . Det krävs därför generella åtgärder även detta oavsett om Förbifart byggs eller inte. Beträffande motionärernas krav på kollektivtrafiklösningar anser utskottet att de planerade satsningarna på spårtrafik i är betydande. Några exempel är , som byggs för komplettering av spårkapaciteten i , och utbyggnader av , , och . Dessutom görs en stor satsning för att förbättra tågtrafikens punktlighet i StockholmMälardalen. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att det i finns en stark politisk samsyn om Förbifart . Även har tagit ställning till förmån för Förbifart . Senaste gången som frågan behandlades av utskottet var (bet. 2009/10:TU24). Ett motionskrav på en utredning om en ny trafiklösning för i stället för den nu planerade förbifarten avstyrktes. Utskottet betonade att Förbifart är av stor betydelse för både tillväxt och jobb i en växande . Genom förbifarten säkerställs bättre vägförbindelser mellan regionens norra och södra delar, vilket därmed knyter ihop . Därtill kommer Förbifart att avlasta Essingeleden, hårdast belastade vägsträcka vars bärighet har försvagats. Genom fler förbindelser över SaltsjöMälarsnittet minskar regionens sårbarhet, konstaterades det. Som utskottet anförde bedömer utskottet det som angeläget att projektet kan inledas utan otillbörligt dröjsmål. En utbrytning av förbifarten ur resten av skulle kunna äventyra hela denna överenskommelse som tagits fram efter långvarigt beredningsarbete. Utskottet framhöll också de dåvarande trafikverkens arbete med att ta fram ett förslag till nationell transportplan för perioden. Utskottet sade sig inte ha ändrat uppfattning i fråga om Förbifart och avstyrkte de då behandlade motionsförslagen. Inte heller nu finner utskottet skäl till ett ändrat ställningstagande i frågan och avstyrker därmed motion 2010/11:T378 av m.fl. (MP) i här berörda delar. Andra särskilda infrastrukturåtgärder m.m. Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som har väckts om olika väg- och banprojekt m.m. i landet. Utskottet hänvisar till gällande planeringsordning som innebär att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor. Sådana bör i stället avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Jämför reservationerna 6 (MP) och 7 (V) samt särskilt yttrande 2 (S). Under den allmänna motionstiden har ett stort antal motioner väckts om olika infrastrukturprojekt, främst i fråga om väg och järnväg. De handlar om såväl upprustningar och utbyggnader som anläggande av nya förbindelser, antingen i särskilda projekt eller i angivna delar av landet eller en region. Förslag finns även om trafikens utformning och standard på olika sträckningar i . De motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt redovisas i det följande, sammanställda under underrubrikerna Vägprojekt, Banprojekt och Övrigt. Den sistnämnda underrubriken omfattar yrkanden om sjöfart och luftfart samt yrkanden som rör flera trafikslag eller rör trafikens utformning och standard. 2010/11:T210 av och (M), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att färdigställa en ringled runt . 2010/11:T210 av och (M), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningarna för att genomföra Österleden i form av en broförbindelse bör undersökas. 2010/11:T214 av (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och . 2010/11:T216 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansöka om TEN-status för . 2010/11:T220 av (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tvärförbindelse mellan E20 och . 2010/11:T240 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda för att får motorvägsstandard också på det vägavsnittet RosenkällaSöderhall. 2010/11:T240 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av upprustning av . 2010/11:T240 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på på sträckan RimboHallstavik. 2010/11:T240 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att tillsammans med stad se till att Förbifart väster om nuvarande omgående kan påbörjas. 2010/11:T240 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på . 2010/11:T253 av (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att i samarbete med berörd kommun anlägga en cykelväg längs mellan byarna . 2010/11:T257 av m.fl. (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnaden av . 2010/11:T278 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att inom befintliga ekonomiska ramar prioritera upp från och norrut. 2010/11:T316 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en utbyggnad av i . 2010/11:T318 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om standarden på Europavägarna i övre . 2010/11:T319 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att dra om E4:an genom . 2010/11:T328 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen beakta behovet av medel till bärighets- och tjälsäkring av grusvägar i . 2010/11:T342 av och (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mellan och . 2010/11:T344 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga budgeterad ombyggnad av sträckan MullsjöJönköping och att belysa trafiksituationen vid utmed . 2010/11:T346 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnad av . 2010/11:T384 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ytterligare investeringar i GävleMalungOslo, EnköpingIdre samt , Bergslagsdiagonalen. 2010/11:T391 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga om E20 till fyrfältsväg. 2010/11:T394 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att prioritera satsningar på . 2010/11:T418 av Skånberg och (KD), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av till full motorvägsstandard. 2010/11:T451 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut E14. 2010/11:T458 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut E14. 2010/11:T474 av (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut vägen mellan och . 2010/11:T475 av (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den befintliga vägen mellan och . 2010/11:T479 av och (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av mellan och . 2010/11:T509 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan KöpingVästjädra. 2010/11:T514 av m.fl. (M, FP, C, KD), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera utbyggnaden av till motorväg. 2010/11:T514 av m.fl. (M, FP, C, KD), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att hela E20 av EU får TEN-klassning (och därmed påskynda projektering och produktion av den återstående delen av E20:s utbyggnad till motorväg mellan och ). 2010/11:T515 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av . 2010/11:T207 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta samtal med den berörda regionens folkvalda om medfinansiering av Norrbotniabanan. 2010/11:T211 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om underhållsbehov och om en översyn av finansieringssystemet. 2010/11:T211 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se som en integrerad del av det nordiska järnvägsnätet. 2010/11:T211 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsammans med ägarkommunerna ge de möjligheter som krävs för att utveckla tåg och lok som drivs med alternativa bränslen eller el. 2010/11:T211 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge förutsättningar för att utveckla enligt den utvecklings- och handlingsplan som finns framtagen för . 2010/11:T219 av (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Sydostlänken. 2010/11:T225 av (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en järnväg till och en järnvägsstation i . 2010/11:T230 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga Norrbotniabanan. 2010/11:T236 av m.fl. (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka och lägga fram förslag till hur byggnation av Norrbotniabanan kan påbörjas . 2010/11:T237 av m.fl. (V)