bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Utskottet, som anser att det är angeläget att det arbete som bedrivs för att motverka felaktiga utbetalningar fortskrider, delar inte uppfattningen att utfärdandet av intygen skulle vara av den omfattningen att det kan påverka verksamheten vid förskolan, fritidshemmet eller skolan negativt. Därmed avstyrks motionerna Sf216, Sf288, Sf362 yrkande 6 och Sf395 yrkande 3. Rätten till kontaktdagar togs bort fr.o.m. som en åtgärd för att begränsa utgiftsökningar. De per barn och år som utges till föräldrar med barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade berördes dock inte av förändringen. Utskottet är inte berett att nu föreslå ett införande av ytterligare kontaktdagar. Därmed avstyrker utskottet motionerna Sf230, Sf328 och Sf359. Som redovisats ovan finns det finns inom ramen för den tillfälliga föräldrapenningen möjligheter för föräldrar att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning till någon annan försäkrad som avstår från sitt förvärvsarbete för att vårda barnet om det är sjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Utskottet är inte berett att utvidga denna rätt. Motion Sf226 avstyrks med det anförda. Föräldrapenningen på sjukpenningnivå kalenderdagsberäknas, vilket innebär att dagersättning utges av SGI multiplicerad med 0,97 dividerad med 365 . Det innebär att den försäkrade betalar för ersättningen under t.ex. arbetsfria och genom att få en lägre ersättning . För uttag av denna föräldrapenning för arbetsfria dagar finns dock begränsningar. Föräldrapenning betalas ut för högst fyra arbetsfria dagar i följd och endast om föräldern tar ut motsvarande eller högre föräldrapenning för i direkt anslutning till den arbetsfria perioden. Ett syfte är att motverka att föräldrapenningen tas ut under veckoslut och i syfte att förstärka familjens ekonomi. Begränsningen innebär således att den som vill ta ut föräldrapenning på sjukpenningnivå under en arbetsfri lördagsöndag måste ta ut sådan föräldrapenning även eller måndagen. Vidare vill utskottet framhålla att det inte finns någon motsvarande begränsningsregel för lägstanivådagar eller dagar med ersättning enligt grundnivån. De kan således tas ut för t.ex. en arbetsfri utan att andra dagar tas ut i anslutning till dem. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon ändring av dessa ersättningsregler inom föräldrapenningen. Därmed avstyrks motion Sf233. Föräldrapenningen är ett ekonomiskt stöd som föräldrar får i samband med att ett barn föds eller adopteras. Den ska göra det möjligt för föräldrarna att kombinera föräldraskap och aktivt yrkesarbete genom att utge ekonomisk ersättning då någon av föräldrarna är hemma med barnet, i synnerhet då barnet är litet. Föräldrapenningen utges som längst till dess att barnet har fyllt eller har slutat första klass i skolan. Avsikten med föräldraförsäkringen är således att den ska vara ett stöd för föräldrarna när barnets kontakt- och omvårdnadsbehov är som störst. Det är utskottets mening att föräldraförsäkringen ska vara flexibel så att föräldrarna ges möjlighet att använda dagarna på det sätt som bäst passar den egna situationen. Det är med den inriktningen regeringen i budgetpropositionen aviserat ett förslag om att föräldrar ska kunna använda . Utskottet är inte berett att föreslå att föräldrapenningen ska byggas ut eller att tiden under vilken föräldrapenning ska kunna tas ut ska förlängas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf219 och Sf257 yrkande 1. Vid ungefär tjugonde graviditetsveckan får den gravida kvinnan ett moderskapsintyg som bekräftar att hon är gravid. Intyget kan skickas till och fungerar då som en anmälan om föräldrapenning. gör en inkomstutredning och skickar ut blanketten Begäran om föräldrapenning till den gravida. När den blivande fadern vill ta ut ersättning från föräldraförsäkringen ska han kontakta och göra en anmälan om detta i samband med att ersättningen ska tas ut. Det är också det normala förfarandet att den försäkrade då han eller hon begär dagersättning från anmäler detta till kassan i samband med att ersättningen ska börja tas ut. Att godtar moderskapsintyget som en anmälan är ett undantag och kan bl.a. förklaras med att den gravida kvinnan med säkerhet kommer att vara berättigad till föräldrapenning oavsett om barnet föds levande eller dött. Utskottet finner inte anledning att föreslå en ändring av den nuvarande ordningen för anmälan om ersättning från föräldraförsäkringen. Därmed avstyrks motion Sf337 yrkande 2. Regeringen har genomfört en större familjepolitisk reform med jämställdhetsbonus, vårdnadsbidrag, barnomsorgspeng och ökat pedagogiskt inslag i förskolan. Regeringen har i det nu aktuella budgetförslaget lämnat två förslag inom föräldraförsäkringen samt aviserat ett förslag om att föräldrar ska kunna vara föräldralediga med föräldrapenning under barnets första levnadsår. Utskottet är inte berett att föreslå ytterligare reformer i föräldraförsäkringen. Därmed avstyrks motionerna Sf311, Sf345, Sf366 och So543 yrkande 9. Motionerna Sf316 och Sf362 yrkande 4 är tillgodosedda och avstyrks. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:3 Underhållsstöd. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden bl.a. om höjt underhållsstöd till ensamstående föräldrar och beräkning av återbetalningsskyldighet. Jämför reservationerna 40 (S) och 41 (SD). Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Stödet utbetalas av till den förälder som barnet är bosatt och folkbokfört hos. Ett barn som varaktigt bor hos båda föräldrarna (växelvis boende) och är folkbokfört hos en av dem kan också ha rätt till underhållsstöd. När barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna kan stödet delas och betalas ut till båda föräldrarna. Om barnet fyllt betalas stödet ut direkt till barnet. Underhållsstödet utbetalas med maximalt per barn och månad. Regelverket ändrades per (prop. 2004/05:116, bet. 2004/05:SfU15, rskr. 2004/05:254). Bland annat höjdes underhållsstödet med , och den bidragsskyldiges grundavdrag ökade från till . Rätten till umgängesavdrag vidgades så att återlämnandedygnet räknades som . En metod infördes för nettoberäkning av underhållsstödet och återbetalningsskyldigheten utifrån vad som bestämts i dom eller avtal om umgänge. När fullt underhållsstöd betalas ut ska den förälder som barnet inte varaktigt bor tillsammans med återbetala samhällets kostnader helt eller delvis. Hur stort belopp som ska återbetalas beror på den bidragsskyldiges inkomst och totala antal barn. Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Det innebär att statens utgifter för underhållsstöd har ökat. Det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet har dock minskat och förväntas fortsätta minska . Ytterligare en orsak till att färre barn är i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. Sammantaget innebär de ovanstående förändringarna att kostnaden för underhållsstödet ökar markant fram för att sedan minska . Regeringen föreslår att för till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar ett ramanslag på . Motioner med anslagseffekt 2011 I motion Sf352 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 1 i denna del begärs att till anslaget 1:3 anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. De utökade medlen avser höjt underhållsstöd med per barn och månad. I motion Sf373 av och (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:3 anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. De utökade medlen avser höjt underhållsstöd med per barn och månad. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf362 av m.fl. (S) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om höjt underhållsstöd. Motionärerna framhåller att det är viktigt att fortsätta värna om underhållsstödets storlek. (S) begär i motion Sf232 yrkande 1 ett tillkännagivande om att höja underhållsstödet till ensamstående föräldrar. I motion Sf343 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om att återbetalningsskyldigheten för underhållsstöd ska kunna beräknas på ett mer aktuellt inkomstunderlag. Motionärerna framhåller att återbetalningen baseras på inkomsten . Om inkomsten har sjunkit kan det ge stora ekonomiska problem. Utgångspunkten för bestämmelserna om underhållsstöd är att föräldrarna har ett gemensamt och primärt ansvar för sina barn. Ett reformerat underhållsstödssystem infördes , och i samband med detta höjdes underhållsstödet med per barn och månad. Utskottet finner inte nu skäl att föreslå en höjning av underhållsstödet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna Sf352 yrkande 1 i denna del och Sf373 i denna del. Med vad som anförts under Anslaget 1:3 Underhållsstöd avstyrks motionerna Sf362 yrkande 10 och Sf232 yrkande 1. Frågor om beräkning av inkomstunderlaget har varit föremål för utskottets bedömning. Utskottet vill peka på att det är administrativt fördelaktigt att basera en återbetalningsskyldighet på en taxerad inkomst, som således är fastställd och lätt tillgänglig, jämfört med en uppgiven aktuell inkomst. har även möjlighet att efterskänka statens fordran om det finns synnerliga skäl för detta med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden, t.ex. om den återbetalningsskyldige har fått en försämrad ekonomi. Med det anförda avstyrks motion Sf343. 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. avslår motionsyrkanden om adoptionskostnadsbidragets storlek. Jämför reservation 42 (MP). Bidrag till kostnader för internationella adoptioner lämnas enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med och administreras av . Adoptionskostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget avser att bidra till de extra kostnader för resor och andra omkostnader som uppstår vid adoption av utländska barn. Ett syfte med bidraget är att underlätta att adoptivbarn får syskon. Bidraget utbetalas därför med ett lika stort belopp per barn oavsett om de adopteras eller vid olika tillfällen. Bidraget är lika stort oavsett från vilket land adoptionen sker och oavsett vilka kostnader som adoptivföräldrarna faktiskt haft. Barnet måste vara en utländsk medborgare som inte fyllt . Även en ensamstående person kan få adoptionskostnadsbidrag. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom en auktoriserad sammanslutning har varierat mellan drygt 600 och 1 000 . Regeringen bedömer att antalet adoptioner av utländska barn kan komma att uppgå till ca 900 . Regeringen föreslår att för till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner anvisar ett ramanslag på ca . Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf382 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att se över nivån på adoptionskostnadsbidraget. Motionärerna anför att de beräknade totala adoptionskostnaderna för en familj i dagens läge varierar mellan ca 130 000 och . Under de som gått sedan adoptionskostnadsbidraget senast höjdes har mediankostnaden för en adoption fördubblats från ca 102 500 till . täcker bidraget i genomsnitt av kostnaderna för en adoption mot år . Det bör därför göras en översyn av stödet så att det kan täcka en större del av adoptionskostnaderna. och (S) begär i motion Sf350 ett tillkännagivande om att se över villkoren för adoptioner och framhåller att kostnaderna är höga i förhållande till det statliga bidraget, vilket gör ofrivillig barnlöshet till en klassfråga. I motion Sf295 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att se över villkoren för adoptivföräldrar. Motionärerna anför att den internationella utvecklingen har lett till allt högre kostnader för adoptionsorganisationerna. Detta i sin tur innebär kraftigt höjda avgifter så att en adoption kan kosta betydligt mer än . Det är därför motiverat att göra en översyn av hur kostnaderna ska fördelas när föräldralösa barn får adoptivföräldrar. (M) begär i motion Sf263 ett tillkännagivande om att adoptionskostnadsbidraget bör ses över i syfte att öka möjligheterna till adoption. Motionären anför att kostnaden för en utlandsadoption kan uppgå till flera , något som långt ifrån alla har råd med. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Adoptionskostnadsbidraget täcker en allt mindre del av kostnaderna för en adoption. I betänkande 2009/10:SfU1 anförde utskottet att utskottet inte har något att invända mot att adoptionskostnadsbidraget höjs när det statsfinansiella läget ger utrymme för det. Utskottet var dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande om detta. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Motionerna Sf263, Sf295, Sf350 och Sf382 och är därmed delvis tillgodosedda och avstyrks. 1:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn. Förmånerna inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd för barn ges till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasieskola eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidna förälderns intjänade och beräknade framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, ska användas vid beräkningen av barnpensionen. Grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Grundskyddets utformning siktar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorar en eller båda sina föräldrar. Utgiftsutvecklingen inom anslaget är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas minska sakta. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska, och de flesta som har barnpension är . Regeringen föreslår att för till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn. avslår motionsyrkanden om en översyn av vårdbidraget. Jämför reservation 43 (S, MP). Vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag betalas ut till föräldrar med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Förmånen kan betalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Vid bedömning av rätten till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Bidraget kan också betalas ut med beaktande av enbart merkostnader. Vårdbidrag betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Utöver detta belopp kan ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet betalas ut. Detta förutsätter att vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätten till helt vårdbidrag. Vårdbidrag för enbart merkostnader kan betalas ut om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet. Vårdbidraget, utom den del som motsvarar merkostnader, är skattepliktigt och pensionsgrundande. Syftet med vårdbidrag är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Prognosen är att antalet vårdbidrag ökar . Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva respektive en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. Regeringen föreslår att för till anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på ca . Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf362 av m.fl. (S) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om barn med behov av särskilt stöd och vårdbidraget. Motionärerna anför att det finns mindre bra exempel där föräldrar får kämpa för sina rättigheter och där barnen inte får det stöd de har rätt till. Vidare kan bemötandet från lämna mycket i övrigt att önska. Det är därför angeläget att en översyn vidtas för att värna vårdbidraget i syfte att förbättra och utveckla stödet. (S) begär i motion Sf374 ett tillkännagivande om bidragsreglerna för barn med diabetes. Motionären anser att stora variationer förekommer i bedömningarna av rätten till vårdbidrag. Många föräldrar erfar att de inte alls kan förutsäga vilken storlek det blir på bidraget eller om de över huvud taget har rätt till det. Reglerna måste ge förutsättningar för en enhetlig tillämpning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte medfört några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. När det gäller tillämpning av reglerna för vårdbidraget har ett syfte med omorganisation varit att skapa en bättre enhetlighet i besluten och en ökad rättssäkerhet inom socialförsäkringsadministrationen. presenterade på regeringens uppdrag en rapport, Kunskapsöversikt handikappersättning och vårdbidrag. Av rapporten kan utläsas att lagstiftningen är otydlig, att stödformerna till viss del har svårt att passa in i dagens samhälle och att gränsdragningsproblem uppstår i förhållande till andra ersättningar både inom och utom socialförsäkringen. Enligt finns det behov av att förändra utformningen av förmånerna. Utskottet har senast i betänkande 2009/10:SfU1 uttalat att utskottet förutsätter att regeringen med anledning av rapporten tar initiativ till nödvändiga förändringar av vårdbidraget. Något tillkännagivande från ansågs däremot inte påkallat. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Motionerna Sf362 yrkande 12 och Sf374 är delvis tillgodosedda och avstyrks. 1:7 Pensionsrätt för barnår Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår. Anslaget används för statlig ålderspensionsrätt för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår kan tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli t.o.m. december, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Om föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att tillgodoräknas barnårsrätt automatiskt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i aktuell ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges räknat den försäkrade fick barnet i sin vård, dock längst tills barnet fyller . Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Eftersom det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. Regeringen föreslår att för till anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte medfört några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:8 Bostadsbidrag. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden bl.a. om åldersgräns och ytbegränsning. Jämför reservationerna 44 (S) och 45 (SD). Enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag kan bostadsbidrag betalas ut dels till barnfamiljer, dels till hushåll utan barn om sökanden har fyllt 18 men inte . Bidrag beräknas med hänsyn till bl.a. familjens inkomst, antalet barn, bostadskostnaden och bostadens storlek. Ett preliminärt bidrag, beräknat efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst, betalas ut med ett månadsbelopp. Den som får preliminärt bostadsbidrag är skyldig att anmäla ändringar av inkomst och andra förhållanden som kan påverka bidragets storlek. Det slutliga bostadsbidraget bestäms när inkomsttaxeringen som bidrag har betalats ut är klar. Om hushållet har fått för lågt preliminärt bidrag betalar ut ytterligare bidrag. Om hushållet i stället har fått för högt preliminärt bidrag kan hushållet bli återbetalningsskyldigt. Skyldigheten att betala ut bidrag eller att återbetala vad som har betalats ut för mycket gäller dock bara om skillnaden mellan slutligt och preliminärt bidrag är eller mer. beslutade om ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112, bet. 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281). Ändringarna har tillämpats på bostadsbidrag fr.o.m. . Därigenom höjdes den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljer med beroende på antalet barn. Vidare infördes ett umgängesbidrag på beroende på antalet barn till föräldrar som med anledning av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Utgifterna för bostadsbidraget har minskat och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet reformerats. Den nuvarande nergången i ekonomin har dock medfört att den nedåtgående trenden för utgifterna, åtminstone tillfälligt, har brutits. Kostnaderna ökade kraftigt , och ökningen beräknas fortsätta . Först därefter beräknas trenden med minskande kostnader fortsätta. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin, inte minst ensamstående med barn, och därmed öka deras marginaler avser regeringen att återkomma med ett förslag om höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget fr.o.m. med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Förslaget beräknas öka kostnaderna för bostadsbidraget med ca . Regeringen föreslår att för till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar ett ramanslag på . Motioner med anslagseffekt 2011 I motion Sf352 av m.fl. (S, MP, V) begärs i yrkande 1 i denna del att till anslaget 1:8 anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. De utökade medlen avser en höjning av det särskilda bidraget respektive umgängesbidraget med 110 respektive . I motion Sf373 av och (SD) begärs i denna del att till anslaget 1:8 anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. De utökade medlen avser höjt bostadsbidrag till ensamstående föräldrar. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf362 av m.fl. (S) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om en översyn av bostadsbidragen som ett bostadspolitiskt och familjepolitiskt instrument. Motionärerna anför att bostadsbidragen är ett viktigt familjepolitiskt instrument men också en viktig del i en god social bostadspolitik. En social bostadspolitik förbättrar förutsättningarna för barn att få goda uppväxtvillkor. Bostadsbidragen är dock även en av de mest träffsäkra stödformerna till hushåll med låga inkomster och förbättrar därmed förutsättningarna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att växa upp under goda boendeförhållanden. I motion Sf215 av och (S) begärs ett tillkännagivande om reglerna för rätten till bostadsbidrag. Motionärerna anser att bidragets begränsning när det gäller bostadsytan bör ses över eftersom den försvårar för den som väljer att byta bostad till en lägenhet med en större yta men med en lägre hyra.