bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Det handlar om att vi satsar i stöd till olika bredbandsprojekt - till exempel i form av offentlig medfinansiering inom ramen för landsbygdsprogrammet, som möjligheten att få stöd för att lägga ned tomma rör, så kallad kanalisation, när man ändå har grävt upp en gata.Det handlar om att vi avsätter för åtgärder för att säkerställa driftsäkra och robusta kommunikationer och för att garantera att alla svenskar ska ha tillgång till Internet med minst per sekund.Det handlar om i offentlig medfinansiering för satsningar inom landsbygdsprogrammet som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen efter finanskrisen.Fru talman! Allt fler tjänster i vårt samhälle blir digitala. I takt med att den utvecklingen går allt längre måste alla företag och alla medborgare, i tätort likaväl som på landsbygd, kunna ta del av dessa nya digitala tjänster. Det handlar om att vi ska ha likvärdiga möjligheter till en enkel och fungerande vardag. Oavsett var man bor eller vilken bakgrund man har ska det vara möjligt att utföra ärenden, göra affärer, hålla kontakt med kunder, leverantörer, myndigheter och vänner och familj och uttrycka sina åsikter. Ska det vara möjligt måste människor kunna nå Internet på ett funktionellt och säkert sätt.Sverige hör till ett av de länder i världen som har högst andel uppkopplade mot Internet. För dem som ännu inte har tillgång till de digitala snabbspåren gör regeringen omfattande insatser. I den budget som vi nu debatterar föreslår vi att den lägsta nivå som alla medborgare i ska vara garanterade, det så kallade funktionella tillträdet till Internet, ska höjas kraftigt . Den nuvarande nivån, som infördes av en tidigare regering , på var knappt funktionell ens när den infördes, och den är det absolut inte i dag.I och med regeringens förslag kommer den nya nivån att ligga på , vilket är en kraftig höjning och en kraftfull signal från regeringen om att alla som vill vara med i det nya digitala samhället också i praktiken ska kunna vara med och delta.Fru talman! har fört en framåtsyftande IT-politik. Det kan vi nu skörda frukterna av. Men vi känner hur andra länder flåsar oss i nacken. Vi ser hur det genomförs stora satsningar runt om i världen för att komma i kapp oss, och vi märker att vi måste kämpa hårt för att ska kunna behålla sin topplacering. Det är mot denna bakgrund man ska se den digitala agenda för som regeringen kommer att presentera . Som ett led i detta fattade regeringen beslut om att tillsätta en statssekreterargrupp som ska stärka samordningen av de frågor som är av strategisk betydelse för den framtida utvecklingen av IT-politiken i hela samhället.Över alla departementsgränser ska vi gemensamt ta fram en sammanhållen strategi där vi bland annat ska definiera målsättningar för alla relevanta områden så att även framöver kan vara världens mest framgångsrika ekonomi. Vi ska få till stånd en ökad samverkan mellan myndigheter, intresseorganisationer, näringsliv och kommuner och landsting. Faktum är att används IT i bara en bråkdel av de sammanhang där det skulle kunna användas. Det gör att vi alla, privatpersoner, företag och den offentliga sektorn, och varje stund går miste om potentiella vinster. Det måste vi ändra på.Den digitala agendan för kommer att presenteras . Jag kommer att eftersträva en bred uppslutning från näringslivet, det civila samhället och olika offentliga aktörer både i processen för att ta fram agendan och kring de mål som ska slås fast. Min ambition är inte bara att den digitala agendan ska bli en strategi för regeringen utan att den ska bli hela digitala agenda.Om vi till fullo ska kunna dra nytta av de möjligheter som den nya tekniken erbjuder gäller det att se till att datorer, annan IT och Internet blir en naturlig del av utbildningen i landets alla skolor. När de som är skolelever kommer ut på arbetsmarknaden kommer de att möta en konkurrens som ingen av oss här inne har känt av. Om vi tar vårt ansvar och ser till att de under sin skoltid får använda IT som en naturlig och integrerad del av utbildningen kommer deras chanser att slå sig fram, hävda sig och bli framgångsrika på den alltmer internationella arbetsmarknaden att öka betydligt.Om vi i högre utsträckning lyckas integrera IT i vården och se till att vi har system som kan prata med varandra över verksamhets- och huvudmannagränser skulle vi både kunna öka kvaliteten i vården som säkerheten skulle förbättras och möjligheten till ökad patientmakt förbättras. Med hjälp av smart använd IT kan vi dessutom definiera behörigheter för vårdpersonalen och därigenom säkra patienternas integritet.Fortfarande finns det stora brister när det gäller jämställdhet i IT-branschen. Vem vet hur många banbrytande innovationer och hur många nya smarta tjänster vi går miste om bara för att teknikintresserade tjejer väljer bort civilingenjörsprogrammen på våra högskolor och universitet. En av våra gemensamma stora utmaningar, kanske en av de allra största, är att få till stånd ett paradigmskifte som gör det lika sannolikt för våra tjejer att läsa datorteknik som det är för deras teknikintresserade killkompisar.Jag har talat om IT i skolan, IT i vården och jämställd IT. Ett fjärde viktigt område är hur vi kan använda IT för att minska våra ekologiska fotavtryck. Som ni väl vet har regering och riksdag satt upp mycket ambitiösa mål för hur vi i ska kunna föregå med gott exempel och fortsätta minska våra koldioxidutsläpp. Till 2020 ska våra utsläpp av växthusgaser minska med , och till 2030 ska den svenska fordonsflottan vara koldioxidneutral.På ett sätt är IT en del av problemet, och är IT en del av lösningen. Enligt står produktionen och användningen av informationsteknik i sig för av de globala koldioxidutsläppen. finns det en outnyttjad potential som är så stor att vi om vi använder IT på ett smart sätt kan minska våra koldioxidutsläpp . Men ser vi inte till att ha en smart användning av IT kommer vi aldrig att nå de målen.Sanningen är att rätt använd kan IT vara ett våra bästa verktyg för att lyckas med några av våra allra viktigaste samhällsutmaningar, nämligen att se till att människans påverkan på klimatet blir så liten som möjligt och att vi använder våra resurser så effektivt som möjligt så att våra barn och barnbarn kan växa upp med lika bra förutsättningar som vi här inne har haft.Vi ska även använda den senaste tekniken för att rädda liv och öka människors livskvalitet och se till att vården kan bli effektiv och säker.Sist men inte minst måste vi se till att även framöver kan vara världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomi så att nya jobb, nya tjänster och nya produkter kan växa fram just här.Detta, fru talman och ärade riksdagsledamöter, är vad digitala agenda kommer att handla om. IT bygger broar, säger . Jag delar den uppfattningen. Men just nu oroar sig många av dina partikolleger i för en helt annan bro, nämligen den över , och för effekterna av regeringens avgiftshöjning. dyrare biljetter och 16 procents minskning av pendlandet i tror dina partikolleger i att regeringens politik kommer att leda till. går så långt att han kallar det för ett dråpslag mot integrationen i . Därför undrar jag hur du som regionminister ser på detta dråpslag mot en av mest spännande regioner. Är det så vi binder samman regioner och länder? Jag instämmer i reflexion att det är intressant att ingen från oppositionen har valt att i sina huvudanföranden med en stavelse ta upp de möjligheter som IT ger. Vi vet att IT på många sätt kan sägas ligga bakom kanske av den svenska tillväxten. För att ska vara framgångsrikt framöver är det viktigt att vi klarar av att hävda oss i konkurrensen på just det här området. Ändå väljer varken eller någon annan från oppositionen att nämna det med en enda stavelse.I precis som i alla andra regioner i är man beroende av fungerande kommunikationer. Det gäller fungerande vägar och järnvägar och fungerande elektroniska kommunikationer. Vi har gjort stora insatser både från det offentligas och från marknadens sida. Vi vet att vi behöver göra särskilda insatser för att säkra att landsbygdens folk kommer med på tåget. Därför föreslår regeringen i den här budgetpropositionen att vi ska höja den lägsta garanterade nivån när det gäller funktionellt tillträde till Internet till . Det vore intressant att höra hur ser på den delen av transport- och kommunikationspolitiken.Informationstekniken är helt central. Framöver kommer det att vara lika viktigt vad vi väljer att gräva ned bredvid våra vägar som vad vi väljer att investera i när det gäller vägar och järnvägar. Jag undrar varför väljer att inte bevärdiga det med en stavelse. Visst bevärdigade jag IT med en stavelse. Jag började med att säga att jag delar mycket av det som sade om IT. Det visar väl på en viss enögdhet att inte notera att det var lika många från Alliansens sida som nämnde det som från oppositionens. Det må vara hänt i en sådan här debatt. Min fråga gällde inte IT. Min fråga till som regionminister och förmodligen ansvarig för regionintegrationen var: Hur ser du på de 40-procentiga avgiftshöjningarna på och ett 16-procentigt minskat resande? Det handlar om integrationen i en av mest spännande regioner.Jag får höra att jag borde ha tagit upp frågan om IT i mitt anförande. Det står fritt att recensera mitt anförande, men kan du med en stavelse bemöta oron hos dina partikolleger i över att deras region håller på att splittras i två av din regerings politik? Det stämmer att jag är regionminister. Just nu behandlar vi och diskuterar det betänkande som ligger för beslut på bord, nämligen utgiftsområde 22 Kommunikationer. Där finns inte regionministerns ansvar. Däremot finns hela informationstekniken. Jag konstaterar igen att varken eller någon annan från oppositionen valde att nämna informationstekniken i sina huvudanföranden. Det är intressant att notera. Det är bekymmersamt att ni inte tycker att frågan är mer intressant och viktig än så.Något av det viktigaste för att åstadkomma regional tillväxt är att binda samman regioner i och se till att det finns goda kommunikationer. Det har gjorts omfattande insatser både i och i andra delar av för att se till att vi har ett fungerande vägnät och järnvägsnät. Vi ska också ha bra elektroniska kommunikationer. Det är viktigt för såväl skåningar som smålänningar och norrlänningar.Avgifterna på har upptagit en hel del av diskussionen. Jag önskar att vi i stället ägnade lite kraft åt att belysa andra centrala frågor inom kommunikationspolitikens område. har skåningarna gått man ur huse i en utsträckning som jag aldrig sett maken till i mitt politiska liv. Det råder total enighet över partigränserna, inom näringslivet och i alla medier. Man är upprörd över det förslag som finns i den här propositionen om att riva upp beslutet när det gäller tågtrafiken på . Jag har tillbringat rätt mycket tid på i och pratat med trafikanter. Människor är naturligtvis upprörda över att tågen inte går. Vi fick just reda på att fram till jul kommer ytterligare 100 avgångar att ställas in från på grund av att man inte klarar av tågunderhållet. Det är klart att folk är upprörda över det. Ännu mer upprörd är man över förslaget om avgiftshöjningar. Skåningarna tycker att det redan är för dyrt. Ett månadskort kostar för en sträcka . Det ska jämföras med ett som kostar . Det kortet - för - vill man enligt intentioner nu höja priset på till . Massor av ungdomar jobbar i i stället för att vara arbetslösa på den svenska sidan. Det är tusentals som pendlar . För dem är det redan riktigt dyrt. Därför är ilskan stor över alla partigränser. De dimridåer som lägger ut när han talar om en höjning med 3:50 är därför lite tramsigt. Det är inte oppositionen ni argumenterar mot. Det är som är ordförande och moderat i , som är gruppledare i och samtliga moderata kommunalråd i som har skrivit: Stopp och belägg! Det här är fel.De har analyserat detta. har analyserat det och kommit fram till det som nämnts i debatten. Det är alldeles uppenbart att den typen av höjningar kommer att slå hårt mot integrationen.Vad handlar det egentligen om? kom och överens om att bygga en bro. För att finansiera bron bestämde man om två intäktsslag. Det ena var en bilavgift. Långt innan ordet trängselavgift var infört bestämdes att bilarna som körde på skulle betala den ojämförligt högsta trängselavgift som någonsin haft och antagligen någonsin kommer att få. Därutöver skulle tågtrafiken från svenska och danska sidan vara med och bidra till brobygget, alltså till investeringen. Har det hänt något ? Har det varit någon klimatkris? Har det varit något beslut om att vi måste ha långsiktigt hållbara transporter?Förslaget började diskuteras som politiker från var i och diskuterade hur klimatpolitiken skulle kunna förbättras . Alla var överens om att vi måste föra över pendlingsresor i storstadsområden från bil till järnväg. säger denna regering att vi ska lägga på en jätteavgift på tågtrafiken på just de som förbinder och och håller samman Öresundsregionen.År 1999 var man klok här i kammaren. Det var man i också. Man sade att det man hade beslutat inte var okej längre. Man beslöt att ta bort avgiften för tågtrafiken. Tågtrafiken skulle inte belastas med en extra avgift. Man ville ge tågen och kollektivtrafiken ett extra försprång när bron öppnades.På samma sätt gjorde danskarna med sin egen bro över Stora Bält. Man hade byggt en motorvägsbro som fick stå stängd länge eftersom man inte ville öppna den förrän järnvägstrafiken var i gång.Av samma skäl gäller det för framåtseende politiker att se till att gynna långsiktigt hållbara transporter när nya resmönster ska etableras. Det var vad kammaren gjorde 1999, och det är det som ni vill riva upp . Det är det som allt handlar om.Jag ska inte argumentera så mycket om siffror hit och dit. Men jag måste säga att jag blir riktigt orolig när statsrådet nämner siffran 324 miljoner. Jag fick nämligen intrycket av att det som detta förslag handlar om är att öppna upp för att i slutändan skulle kunna plocka ut 324 miljoner av Öresundstrafiken. Det är dubbelt så mycket som ens har vågat tro att det nuvarande och det som har skickat till handlar om. Det är synd att man inte kan få svar på det. Men frågan kvarstår eftersom statsrådet inte är här. Kan det verkligen vara så att Öresundstågstrafiken ska kosta 324 miljoner extra framöver?Jag ska säga några ord till mina kolleger, allianspolitiker från här i . Jag vet att ni är utsatta för ett hårt tryck, inte minst från medierna men också från medborgare och allra mest från era egna partikamrater. Lokala opinioner kommer och går, och det är inte alldeles enkelt att som riksdagsledamot tillfredsställa dem. Men ni vet, allianspolitiker från , att detta inte är någon vanlig fråga och att denna opinion inte är någon vanlig opinion. Den skär genom alla led. Detta är ett enskilt beslut som riktar sig enbart mot tågtrafiken på . Jag brukar inte använda . Men i ledaren i går var det en uppmaning till Alliansens riksdagsledamöter att säga nej till en höjning av broavgiften. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2. I detta anförande instämde , , och (alla S). Jag tänkte vara lite mer principiell. Jag framförde ståndpunkt tidigare. Det är helt klart att detta har nationella och regionala perspektiv. När det gäller de 324 miljonerna uppfattar jag att det var ett konstaterande att den svenska staten betalar 324 miljoner via . Det som diskuteras nu är en princip om järnvägslagen ska gälla även . Vi kan konstatera att medfinansiering och trafikantavgifter kommer att vara närmast en förutsättning för stora projekt i . Då kan man ställa den principiella frågan: Hur ser på det? Ska då ta hand om avgiftssättningen, eller ska det i varje fall bli en riksdagsfråga då vi ska bedöma varje enskilt fall? När det gäller kan jag hålla med om att detta är en förändring som vi måste se konsekvenserna av. När jag har haft kontakter med regionpolitiker i accepterar de det konkreta förslag som finns. De tycker att 3:40 är fullt acceptabelt. Säger man nej säger man nej till ett system. Då säger man ett principiellt nej till att det inte är som ska ha hand om detta utan att det är som fortsatt ska ha hand om detta. Har något att andra i den principiella frågan, om det är meningen att ska ha hand om alla dessa trafikantavgifter? Principer blir verklighet. I detta fall handlar det om ett särskilt riksdagsbeslut grundat på en överenskommelse med ett annat land om finansieringen av en bro. Det handlar inte om de allmänna principerna för banavgifter och annat. Det kanske behöver sägas till att man betalar banavgifter till . Det är inte detta det handlar om. Det handlar om att med detta skulle upphäva det beslut som togs 1999 och som var framsynt, klimatsmart och som faktiskt syftade till att främja Öresundsintegrationen. Jag måste ställa frågan: Tycker att det är rimligt och okej att kostnaden för ett månadskort för 17 kilometers järnväg ökar från till ? Detta är ingenting som jag hittar på. Detta är vad , och dina borgerliga kamrater har konstaterat ligger i farans riktning. I denna debatt blir jag upplyst om att det kan vara ännu värre eftersom statsrådet pratar om 324 miljoner. Vad är det som gäller, ? Är det rimligt att gå från till ? Exakt vad ett månadskort ska kosta i olika regioner i är svårt att kommentera. Det är så många faktorer som har betydelse, till exempel vilka områden de gäller i, vilken kostnadstäckning man väljer att ha inom regionerna och så vidare. Dessa jämförelser kommer därför alltid att vara haltande. Jag försökte tidigare vara tydlig, vilket jag tror att trots allt uppfattade, med att och Alliansen anser att principen ska vara att järnvägslagen ska gälla. Så måste det vara. Men eftersom det i detta fall är fråga om en förändring vill vi ha en redogörelse över konsekvenserna av denna första höjning som har diskuterats. Det är en helt orimlig tanke att alliansregeringen på något vis skulle föra en politik som skulle äventyra tillväxten och utvecklingen i . Den frågan kan vi egentligen lämna därhän eftersom den så att säga inte finns på kartan. Jag måste säga till att detta tillkännagivande i sista sekunden lurar ni inte ens småbarn med. Var och en förstår att om man först fattar ett beslut och sedan ska ha en konsekvensanalys har man redan sålt smöret. Det är precis det ni gör. Det är inte konstigt att det inte har imponerat på en enda av era kolleger hemma. Jag hörde vice ordföranden i utskottet säga att man har haft en god dialog och så vidare med alliansföreträdare i . Men så sent som i går på kommunfullmäktigesammanträdet i reste sig den moderata gruppledaren upp och sade att vi nu måste stoppa detta, och det gjordes ett uttalande på kommunfullmäktigesammanträdet i . Så ni har tydligen inte övertygat dem heller med denna extra kosmetik som kom vid sittande bord på utskottssammanträdet. Eftersom tog upp frågan om medfinansiering och annat ska jag redogöra för vad , som är moderat ordförande i , har uttalat. Hon svarar statsrådet och i en debattartikel i . Hon hänvisar till och kommer fram till att staten har fått in 29 miljarder i extern finansiering - medfinansiering. Av dessa 29 miljarder kommer från . Så kom inte och prata med oss om medfinansiering. Vi vet nog att vi måste betala för vår infrastruktur. Men det är sådana här påhopp som har gjort att hela har rest sig. är det enda transportslag som kan förena hastighet med hållbarhet. Runt om i världen satsas det därför stort på moderna järnvägssystem och snabba tåg. I däremot blir situationen alltmer ohållbar. Allt fler blir stående på perrongen eftersom tåget är försenat eller rent av inställt. Förseningarna är inte bara ett vinterproblem. Punktligheten för X 2000 på som är sämst i landet var till och med något sämre än under tre av de fyra snömånaderna . Det beror förstås på otillräckligt underhåll - som många här har talat om - på en usel organisation och på en extrem brist på kapacitet. Banorna är fulla eller överfulla. Allt fler vill åka tåg. Persontrafiken ökar kraftigt liksom godstransporterna men inte spårkapaciteten. Hur vill vi ha vår järnväg ? Ja, i en intressant rapport från Långsiktiga spåret, nämligen Scenarier för järnvägens utveckling , beskriver och från i tre scenarier för regional och långväga persontrafik på järnväg ur ett svenskt perspektiv 2010-2035.Att lappa och laga och inte göra några stora satsningar utan i stället underhålla befintligt nät och bygga någon mötesplats eller lite dubbelspår där kapacitetsproblemen blir för akuta kännetecknar vad forskarna kallar för tröghetsscenariot, i vilket den maximala hastigheten på järnvägsnätet stannar på dagens 200-210 kilometer i timmen.En medelväg vore att bygga fler spår längs stambanorna, att satsa på ökad kapacitet på strategiskt viktiga platser och att sikta på en maximal hastighet för järnvägen i timmen.Mest ambitiöst är vad forskarna kallar för det utvecklingsbrytande scenariot: att bygga höghastighetsbanor och att satsa på att ansluta regionaltrafiken till dessa. På ett helt nytt nät i kan vi då resa . leder till ett långsamt ökat tågresande, men tågtrafiken behåller i stort sett sin trafikandel gentemot övriga trafikslag.Storsatsningen på ett modernt transportsystem med höghastighetsbanor skulle få överlägset största fördelarna och ha störst strukturell inverkan på resandet. En sådan satsning skulle göra det ännu attraktivare att resa och att transportera gods med tåg än med bil och flyg. Tågets marknadsandel skulle kunna öka. Miljövinsterna är förstås uppenbara.Den lägsta ambitionsnivån, tröghetsscenariot - att lappa och laga - är, tyvärr, i praktiken den linje som regeringen valt för järnvägen. Denna brist på framsynthet står i skarp kontrast till ambitiösa framtidssatsningar i andra länder. Vi blir frånåkta av resten av världen.Det pågår en kraftig utökning av nätet i världen. Höghastighetsbanor är på väg att bli den dominerande tågtypen i det europeiska järnvägsnätet. I projekteras många nya banor. kommer och att ha sina nationella nät färdigbyggda. Även i , , och många andra länder byggs och planeras höghastighetsbanor. Men i står vi kvar på perrongen.Vi har redan förlorat mycket tid. Men om vi bestämmer oss nu kan vi ha höghastighetsbanor mellan , , och och vara med i ett modernt europeiskt transportsystem. Ett svenskt höghastighetsnät skulle kunna byggas samman med det europeiska och avsevärt förkorta restiderna. Så frigör vi utrymme för mer av regional trafik och för mer godstrafik på stambanorna samt minskar känsligheten för störningar. Så löser vi de problem som uppstår när snabba och långsamma tåg, som , ska samsas på samma spår. Så kan vi göra transporterna mindre riskabla. Tågtrafik är nämligen betydligt säkrare än vägtrafik. Med tågtrafik blir det färre dödsfall och minskade sjukvårdskostnader. Så kan vi minska transportsektorns klimatpåverkan. Investeringarna i regeringens nationella plan för transportsystemet med stark slagsida mot väg beräknas, enligt , minska koldioxidutsläppen med cirka en tiondels procent . En tiondels procent är i praktiken ingenting. Det är inte konstigt, för när man prioriterar nya motorvägar ökar vägtrafiken. Bygger man i stället mer järnväg ökar tågtrafiken. För att klimatmålen ska nås krävs det förstås en omprioritering, för järnvägen är det i särklass klimatvänligaste transportslaget.Det finns alltså mycket som talar för att återuppta arbetet med att bygga ett svenskt höghastighetsnät. Det är fullt möjligt att genast sätta i gång. Till exempel är järnvägsutredningarna om Ostlänken nu arbete klara. I planeringen har man utgått från statens tidigare långtidsplan för tiden , och man har kommit långt.Mycket pengar och engagemang har investerats av kommuner, företag och organisationer som alltmer förtvivlat väntar på att arbetet med att förverkliga Ostlänken ska fortsätta. Trängseln på blir nämligen alltmer akut. har förklarat stambanan genom för överbelastad under rusningstimmar. Landets fjärde största pendeltågssystem, Östgötapendeln, med tre miljoner resor håller på att trängas undan när den i stället behöver mer utrymme.