bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — minskade personaltätheten från 15,3 barn till 20,5 barn per årsarbetare, och har antalet barn per årsarbetare ökat från 18,2 till 20,9. Det sker alltså en kontinuerlig ökning av antalet barn per årsarbetare. fortsätter gruppstorlekarna att öka. var den genomsnittliga gruppstorleken 36,7 barn. Jämfört med 2004 har gruppstorlekarna på fritidshemmen ökat med 5,7 barn, vilket motsvarar en ökning . De största barngrupperna finns i förortskommunerna. Tillgången till öppen fritidsverksamhet för barn mellan tio och varierar kraftigt mellan kommunerna. fanns 640 öppna verksamheter i 69 av landets kommuner, vilket är en ökning från föregående år med 60 enheter. gick av alla barn i fritidshem i ett enskilt fritidshem, vilket är en ökning med jämfört med . Den totala kostnaden för fritidshem uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet barn har ökat . Kostnaden per barn ökade till . Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. Utbildningen i förskoleklassen ska stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. /10 gick av alla sexåringar i förskoleklass. Föregående läsår gick av alla femåringar och av alla sjuåringar i förskoleklass. Förskoleklassen utnyttjas således inte för en flexibel start inför den obligatoriska skolan. av eleverna går i förskoleklass med fristående huvudman. Andelen elever i fristående förskoleklass har ökat med ca 2 procentandelar. Elevantalet ökade under /10 som antalet anställda var oförändrat. Liksom föregående år minskade antalet årsarbetare per 100 barn jämfört med föregående läsår, från 6,5 till 6,3. Den totala kostnaden för förskoleklass beräknades till 2009, vilket är en ökning jämfört med . Elevantalet ökade 2009 , och kostnaden per elev ökade till . huvuduppdrag är att förmedla kunskap och främja elevernas utveckling och lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. /10 gick 892 000 elever i , vilket är en minskning med ca 14 000 elever mot läsåret innan. Elevantalet har minskat kontinuerligt /02 då antalet var som högst, med drygt 1 miljon elever. Elevantalet genomgår cykliska förändringar. Också /81 var drygt 1 miljon elever inskrivna i den svenska skolan. Ett tiotal år senare, /92, hade antalet elever sjunkit till knappt 900 000. Samma utveckling kan man se . Prognosen för /12 är att elevantalet beräknas sjunka till 875 300. Därefter kommer elevantalet åter att öka. Totalt fanns det 4 660 grundskolor /10, vilket är en minskning med 95 skolor jämfört med året innan. Antalet kommunala skolor minskade med 127 till 3 946. ökade antalet fristående skolor med 32 till 709. Antalet fristående skolor har mer är fördubblats . går den absoluta majoriteten av alla elever i kommunala grundskolor. Andelen elever som går i fristående skolor har fortsatt att öka till , vilket är en ökning jämfört med föregående läsår, då andelen var . De flesta barn börjar i . /10 var 1 321 eller av eleverna eller yngre i årskurs ett, vilket kan jämföras med 2 832 eller av eleverna . Dessa siffror kan jämföras med siffran året innan förskoleklassen introducerades då det var av barnen som började skolan . /09 var av samtliga elever berättigade till modersmålsundervisning. Andelen har ökat kontinuerligt . av de berättigade eleverna deltog i undervisningen. I de tre storstäderna , och var mer än var tredje elev berättigad till modersmålsundervisning. De bakgrundsfaktorer som, , samvarierade med elevers slutbetyg var föräldrarnas utbildningsbakgrund, svensk eller utländsk bakgrund och kön. Den bakgrundsfaktor som uppvisar den största samvariationen med elevernas resultat för både elever med svensk och elever med utländsk bakgrund är föräldrarnas utbildningsnivå. Elever med föräldrar med grundskoleutbildning hade ett genomsnittligt meritvärde på 159,4. Elever med minst en gymnasieutbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 193,9 och elever med minst en högskoleutbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 231,4. Jämfört har det genomsnittliga meritvärdet sjunkit med knappt 6 poäng för elever med föräldrar med grundskoleutbildning. För elever med minst en högskoleutbildad förälder har meritvärdet i stället ökat med 2 poäng. Flickorna presterar, , bättre i skolan än pojkarna som har ett betydligt lägre genomsnittligt meritvärde. Denna könsskillnad har varit relativt sedan betygssystemet infördes /98 och varierat mellan 21 och 23 meritpoäng. Elever med utländsk bakgrund är en heterogen grupp som skiljer sig åt avsevärt. Elever med utländsk bakgrund som är födda i eller som invandrat till har ett medelvärde på 200,8 respektive 201,5. De elever som invandrat senare har ett betydligt lägre genomsnittligt betyg, endast 158. var denna siffra 164,2. Det genomsnittliga meritvärdet har alltså sjunkit . Andelen elever som var behöriga till gymnasieskolan var , vilket är den lägsta andelen då det nuvarande betygssystemet infördes. /10 tjänstgjorde 85 750 lärare i . Av dessa var kvinnor och män. Var tionde lärare var född utomlands. Av samtliga lärare hade en pedagogisk högskoleexamen. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen har ökat från föregående år. Som jämförelse kan nämnas att /95 var andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen för att sjunka kraftigt till som lägst /03. Andelen lärare per 100 elever i var 8,2, omräknat till heltidstjänster. Det är en liten sänkning från , då denna siffra var 8,4, vilket var den högsta lärartäthet som uppmätts . Lärartätheten varierar mycket mellan skolor och mellan kommuner. Den totala kostnaden för den kommunala beräknades uppgå till ca 2009. Till detta kommer kostnader för skolskjuts, . Den totala kostnaden minskade jämfört med . minskade antalet elever , vilket innebär att kostnaden per elev ökade till per elev. Den största procentuella ökningen står kostnaderna för elevvård för. Den största delkostnaden utgörs av undervisning och uppgick till per elev. Sameskolan motsvarar årskurser 16 och är utformad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvet. Integrerad samisk undervisning finns i kommunala skolor upp t.o.m. årskurs 9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskoleklass och förskole- och fritidshemsverksamhet för samiska barn. gick 159 elever i sameskolan. Av dessa gick 26 i förskoleklass. Antalet elever minskade något från föregående år då antalet var 168 elever. var antalet elever 172. Förskola och fritidshem finns i anslutning till de fem sameskolorna. Antalet barn i förskolan ökade efter en tillfällig minskning 2008. Den integrerade samiska undervisningen minskade och finns nu i ett tiotal skolor med totalt 117 elever. Sameskolstyrelsen hade 81 personer (62 årsarbetare) anställda 2009, vilket var en liten minskning jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor. Personalomsättningen är stor. slutade av personalen och nyanställdes. Det råder stor brist på utbildade förskollärare, barnskötare och lärare som behärskar något av de samiska språken i tal och skrift samt har kunskap om den samiska kulturen. Den totala kostnaden för sameskolan och den förskola och skolbarnsomsorg som bedrivs av sameskolstyrelsen uppgick till . Kommunala avgifter finansierar platser inom sameskolans förskola och skolbarnsomsorg. Kostnaden per elev i sameskolan, inklusive barn i förskoleklass, uppgick till , vilket är en ökning med . Specialskolan har varit en skolform för elever med dövhet eller hörselskada som på grund av det inte kan gå i grundskola eller motsvarande del av särskolan. Genom en ändring i skollagen utvidgades fr.o.m. målgruppen för specialskolan. Utöver dessa grupper tillhör även elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning specialskolans målgrupp. Den utvidgade målgruppen ska erbjudas plats i specialskolan om eleverna på grund av dessa funktionsnedsättningar eller av andra särskilda skäl inte kan gå i eller särskolan. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riksrekryterande skolor. I specialskolan var 502 elever inskrivna under /10. har andelen elever i specialskolan minskat . En dryg tiondel av eleverna gick i någon av de tre riksskolorna Åsbackaskolan, eller . Antalet lärare i specialskolan uppgick /10 till 257. Antalet lärare per 100 elever uppgick till 44,8. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen omräknat till heltidsanställningar var , och andelen lärare som hade specialpedagogisk utbildning var . Den totala kostnaden för specialskolan uppgick till , vilket motsvarar en kostnad per elev på . Barn som bedöms inte kunna nå upp till mål för att de har en utvecklingsstörning eller ett betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada har rätt att gå i särskola. Särskolan syftar till att ge varje elev anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Den obligatoriska särskolan är uppdelad i grundsärskola och träningsskola. Träningsskolan finns för de elever som inte kan gå i grundsärskolan på grund av utvecklingsstörningens omfattning. /10 gick det 12 700 elever i den obligatoriska särskolan, vilket utgjorde av samtliga elever i de obligatoriska skolformerna. Antalet elever har sjunkit jämfört med föregående läsår. Den elevökning i den obligatoriska särskolan som pågått och som kulminerat i historiskt höga nivåer av elever har därmed brutits. Andelen elever i grundskoleåldern som är mottagna i särskolan varierar kraftigt på kommunnivå. har andelen elever som tagits emot i den obligatoriska särskolan minskat från 1,47 till /10. av eleverna gick i träningsskolan. Liksom föregående läsår minskade antalet elever något även /10. Elevantalet minskade från knappt 13 300 elever till 12 700 elever. Av eleverna var flickor och pojkar. Andelen grundsärskoleelever som fick sin undervisning som integrerade i grundskoleklasser varierade stort mellan kommunerna, från var tionde elev till samtliga elever. Högst andel fanns i glesbygdskommunerna. Totalt var av eleverna i den obligatoriska särskolan integrerade i . Antalet tjänstgörande lärare i den obligatoriska särskolan minskade med /10 till nästan 5 000 lärare. Lärartätheten har dock ökat från 27,0 till 27,6 lärare per 100 elever mellan läsåren 2008/09 och 2009/10. Detta beror på att antalet elever i obligatoriska särskolan fortsätter att minska. Gymnasiesärskolan erbjuder yrkesförberedande utbildning i nationella eller specialutformade program där verksamhets- och yrkesträning ingår. /10 gick 9 400 elever i gymnasiesärskolan, vilket var en ökning jämfört med föregående läsår. Vid motsvarande jämförelse var ökningen och ökningen . Av alla elever i gymnasiesärskolan gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. Lärartätheten i särskolan har ökat något från 22,0 till 22,8 heltidsanställningar per 100 elever från /09 till /10. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen var, omräknat till heltidsanställningar, oförändrat , medan andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen ökade från . Den totala kostnaden för den obligatoriska särskolan i regi beräknades uppgå till . Till detta kommer kostnader för skolskjuts på ca . Den totala kostnaden för särskolan i regi är densamma som föregående år. Kostnaden per elev har ökat till . Kostnaden för den kommunala gymnasiesärskolan beräknades 2009 uppgå till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev ökade till . Elevantalet i gymnasieskolan minskade med 1 000 elever /10 jämfört med läsåret innan och uppgick till 395 000 elever. Andelen elever i fristående gymnasieskolor har ökat från . Av de elever som började gymnasieskolan hade fått slutbetyg /09, dvs. har andelen ökat till . Av alla elever som fick slutbetyg under /09 uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Andelen kvinnor som uppnådde grundläggande behörighet var och andelen män var . /10 gick av gymnasieeleverna på individuellt program. I årskurs 1 var andelen , vilket motsvarar 22 500 elever. I årskurs 2 gick 5 600 elever på ett individuellt program, och i årskurs 3 var antalet 3 600 elever. Av eleverna på individuella program /10 var män och kvinnor. Av eleverna hade utländsk bakgrund. De totala kostnaderna för den kommunala gymnasieskolan, inklusive kostnader för skolskjuts, nystartade och nedlagda friskolor samt ersättningar till andra utbildningsanordnare, uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden per elev beräknades vara , vilket är en ökning . Kostnaden per elev varierade dock mycket mellan de olika programmen. Kostnaden per elev för undervisning i kommunala gymnasieskolor uppgick till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Finansieringsprincipens tillämpning i fråga om den nya gymnasieskolan har (bet. 2010/11:FiU1, s. 107108) i fråga om finansieringsprincipens tillämpning i den nya gymnasieskolan uttalat bl.a. att de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av den nya gymnasieskolan är omdiskuterade. Utskottet vill betona vikten av att finansieringsprincipen följs. Regeringen bör återkomma till t.ex. i nästa års budgetproposition och redovisa sina överväganden rörande finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i enlighet med finansutskottets ställningstagande. Regeringen bör vidare återuppta förhandlingar med Kommuner och Landsting kring de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan. En sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag finns i bilaga 2 till detta betänkande. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:1 . avslår ett motionsyrkande om annat anslagsbelopp eller insatser. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). () är förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för annan pedagogisk verksamhet som anordnas av det allmänna. Enligt den nya skollagen (2010:800) omfattar skolväsendet förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning för svenska för invandrare. ska bidra till måluppfyllelsen inom utbildningsområdet genom att svara för uppföljning, utvärdering och utveckling av skolväsendet samt utforma styrdokument för dessa verksamheter. Anslaget minskas enligt förslaget med för att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Myndigheten Internationella programkontoret för utbildningsområdet har fr.o.m. i uppdrag att vara nationellt kontor för . Anslaget minskas enligt förslaget också med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (0,) för pris- och löneomräkning. anför i motion 2010/11:Ub459 i denna del att det för att även i fortsättningen ska kunna hävda sig på den internationella marknaden och säkra den svenska sysselsättningen fordras ökade resurser till forskning. vill därför successivt höja forskningsanslagen för utbildningsområdet med . Ansvaret för att fördela resurserna tilldelas enligt förslaget . föreslås även få till uppgift att fördela till ett utökat antal platser för läkarutbildning vid landets högskolor och universitet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub459 i denna del. Statens skolverks uppgifter omfattar inte högre utbildning och forskning. Utskottet anser inte att uppgifter bör förändras. Regeringens mål är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld. I forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) redovisade regeringen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen presenterade då mycket kraftfulla satsningar på forskning och innovation. beräknas resurserna till forskning ha ökat med jämfört med . I denna proposition föreslås en ökning av resurserna till forskning med i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen. Vad gäller antalet platser på läkarutbildningen konstaterar utskottet att dessa har ökat . byggdes läkarutbildningen ut med 110 nybörjarplatser. beslutade om en ytterligare utbyggnad av läkarutbildningen med 30 nybörjarplatser (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Dessa frågor behandlas ytterligare i sitt sammanhang under avsnitt 6 respektive avsnitt 7. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:2 . Anslaget används för Skolinspektionens förvaltningskostnader. Skolinspektionen övertog fr.o.m. detta datum tidigare ansvar för tillsyn och kvalitetsgranskning samt s.k. tillståndsprövning avseende fristående skolor. Verksamheten har efter en uppbyggnadsfas nått full kapacitet . ska ansvara för kvalitetsgranskning av skolväsendet m.m. Skolinspektionen ska vidare ansvara för s.k. tillståndsprövning. Det innebär att myndigheten beslutar om godkännande av och rätt till bidrag för fristående skolor, samt om återkallande av sådant godkännande och sådan rätt till bidrag. Anslaget ska även användas för verksamhetskostnader för barn- och elevombudet samt till den administration som Skolinspektionen kommer att utföra åt . När den nya skollagen börjar tillämpas väntas en ökad mängd ärenden hos . Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs för halvåret från . Regeringen föreslår också att anslaget minskas med för att delfinansiera det utökade statsbidraget till dansarutbildning från statsbidraget. Anslaget minskas enligt förslaget med för att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Myndigheten Internationella programkontoret för utbildningsområdet har fr.o.m. i uppdrag att vara nationellt kontor för . Anslaget minskas enligt förslaget också med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (0,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten. bemyndigar regeringen att för detta anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Specialpedagogiska skolmyndigheten inrättades . Myndigheten övertog då verksamhet som tidigare bedrivits av , och för särskilt utbildningsstöd. Från övertog myndigheten också viss verksamhet från för flexibelt lärande. Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsanslag är en sammanslagning av hela eller delar av förvaltningsanslagen för de tidigare verksamheterna. Specialpedagogiska skolmyndigheten ansvarar för statens specialpedagogiska stöd till barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder och för utbildning i specialskolan. Anslaget används för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningskostnader. Vidare används anslaget för att delvis täcka kostnader för myndighetens uppdrag på läromedelsområdet samt för visst internationellt arbete. Myndighetens stödjande uppgift innebär att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt utbildning inom det offentliga skolväsendet m.m. I myndighetens uppdrag ligger också att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Dessutom fördelar myndigheten vissa statsbidrag. Myndigheten har intäkter från läromedelsförsörjning och ersättning från kommuner för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Myndigheten kan, efter avtal med en kommun, enligt 1 kap. 4 § specialskoleförordningen (1995:401) anordna förskoleklass och fritidsverksamhet. Ersättning för denna verksamhet får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet i denna del är full kostnadstäckning. Myndigheten har också intäkter från för verksamhet som avser administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Dessa intäkter disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet för administrationen av förstärkningsbidrag till folkhögskolor är full kostnadstäckning. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras med medel från anslaget. har specialskolans målgrupp utökats till att även omfatta barn med synskada och ytterligare funktionshinder samt barn med grav språkstörning (prop. 2007/08:112, bet. 2007/08:UbU16, rskr. 2007/08:212). och har, som en följd av detta, återetablerats som statliga specialskolor. Antalet elever i framför allt har ökat och väntas öka ytterligare . bedömer regeringen att den kostnadsökning som elevökningen medför kan täckas inom ramen för myndighetens anslag. För att bidra till kostnader som bedöms uppstå inom specialskolan som en följd av regeringens proposition Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) och den utökning av undervisningstiden i matematik som regeringen avser att låta undersöka beräknas en ökning av anslaget med 2012, 2013 och . Skollagen (2010:800), som börjar tillämpas , innebär en förstärkning av elevhälsan och innehåller också bestämmelser om tillgång till skolbibliotek. Som en konsekvens därav ökas anslaget enligt förslaget med 2011 och med . Anslaget minskas enligt förslaget med för att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. (Myndigheten Internationella programkontoret för utbildningsområdet har fr.o.m. i uppdrag att vara nationellt kontor för ). Enligt förslaget minskas vidare anslaget med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Specialpedagogiska skolmyndigheten behöver kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. För att möjliggöra för myndigheten att göra framtida ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten, besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122013. Regeringen har beräknat anslaget till . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (0,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslagen. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen. Sameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala . Anslaget används till Sameskolstyrelsens verksamhet. Ändamålet med verksamheten är att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning och att bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. Utbildningen bedrivs vid sameskolor t.o.m. årskurs 6 i samt i integrerad samisk undervisning i den kommunala till och med årskurs 9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskoleklassen och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. De intäkter som Sameskolstyrelsen får disponera avser främst ersättning enligt avtal från kommuner för samisk förskola, förskoleklass och fritidshem som Sameskolstyrelsen bedriver samt ersättning enligt förordningen (SKOLFS 1995:50) om ersättning för elever i sameskolan.