bet · GY01MJU1 · 2010-12-07 00:00:00 — I rapporten presenteras förslag till åtgärder. Eftersom det är en förstudie är förslagen enligt rapporten preliminära och i första hand tänkta att leda till vidare analys kring kemikaliers roll i förhållande till klimatförändringar. Ett av förslagen innebär att man ska skapa ett nationellt centrum för grön kemi som stöder utvecklingen av giftfria, resurssnåla och klimatneutrala lösningar i linje med synergimålet. Centret kan enligt rapporten användas för att främja strategier för grön kemi inom olika delar av samhället. Utskottet har från skaffat uppgift om att förslaget om ett nationellt centrum för grön kemi inte är aktuellt att arbeta vidare med. Förslag till nya anslag m.m. I motion MJ399 (S, MP, V) yrkande 1 delvis anvisas till ett nytt anslag: Klimatinvesteringsprogram. Anslaget ska innebära en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som ska ge kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. I motionens yrkande 2 delvis anförs att det behövs en bred investering i klimatomställning, t.ex. genom energieffektivisering och utveckling av förnybar energi, vilket ska finansieras med högre klimat- och miljöskatter. bör även bidra till ett globalt ansvarstagande i klimatfrågan. anvisar i motion MJ411 delvis till ett nytt anslag: Klimatsatsningar i utvecklingsländerna. Motionärerna menar att det i många fall går att göra mycket mer för samma, eller mindre, resurser i andra delar av världen. Delar av utlandsbiståndet samt direkta miljöanslag bör därför användas till offensiva och resurseffektiva satsningar mot de globala miljöproblemen. Till ett nytt anslag, Tankstationer för biogas, anvisas enligt motion MJ399 (S, MP, V) yrkande 1 delvis. Antalet biogasmackar måste öka enligt motionen. Investeringar bör ske i ökad produktion och distribution av biogas. Enligt samma motion, yrkande 2 delvis, bör ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra miljön och klimatet, bl.a. bör omställningen av tunga fordon stödjas och efterkonvertering av bilar stimuleras. Enligt motion N398 (MP) yrkande 9 bör ett klimatfinansieringsstöd (Klimp) införas för produktion, distribution och uppgradering till fordonsdrivmedel. Stödet ska ha en tonvikt på statlig medfinansiering av kommunernas investeringar i biogasprojekt. Enligt yrkande 13 i motionen bör stöd införas till konvertering av fossilbränsledrivna fordon till biogasdrift. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. När det gäller regionala klimatinvesteringsprogram framhålls följande i propositionen. Samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. I uppgiften ingår att stödja såväl kommunernas som näringslivets klimat- och energiarbete. I syfte att höja kvaliteten i det energi- och klimatarbete som bedrivs på regional och lokal nivå bedömer regeringen att erfarenheter kring framgångsrika arbetssätt bör spridas mellan länen. Därför har regeringen bl.a. utsett tre pilotlän för grön omställning. Genom att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter kan de län som kommit längst i sitt arbete ge vägledning till andra län. Som svar på skriftlig fråga 2009/10:940 anförde miljöminister bl.a. följande om resurser till klimatinvesteringar. Kommunerna har en viktig roll i klimatarbetet och många viktiga insatser sker i kommunerna. Regeringen har på flera olika sätt stöttat kommunernas arbete. Delegationen för hållbara städer disponerar för perioden 20082010 för utvecklingsprojekt med syfte att bl.a. minska klimatpåverkan. Resultaten från dessa projekt kommer även de mindre kommunerna till del. Länsstyrelserna har fått förstärkta resurser för att bl.a. stödja kommunernas arbete med klimat- och energistrategier. har stöttat lokalt klimatarbete i ett nätverk, Klimatkommunerna, bestående av ett tjugotal kommuner för att utbyta erfarenheter och sprida resultat vidare till andra kommuner. har också fått ökat ansvar och resurser för att stödja kommunernas arbete med energieffektiviseringar inom programmet Uthållig kommun. Regeringen har också avsatt ökade resurser för att stödja den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Till detta kommer även att kommuner och landsting fr.o.m. kan söka statligt stöd för strategiskt arbete med energieffektivisering. Inom det regionala tillväxtarbetet deltar många kommuner också mycket aktivt i ett flertal lokala och regionala projekt för att både minska klimatpåverkan och ge bättre förutsättningar för hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft för näringslivet, med medel från bl.a. , anslaget för regionala tillväxtåtgärder eller landsbygdsprogrammet. Vad avser frågan om klimatomställning och ansvarstagande för klimatfrågan globalt, redovisar regeringen följande i propositionen. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed regeringens högst prioriterade miljöfråga. Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som kräver ett globalt svar. kommer fortsatt att med kraft prioritera arbetet inom i syfte att skapa en ny global klimatregim som innebär kraftfullare utsläppsminskningar, omfattar fler växthusgaser och länder samt uppfyller kraven om en rättvis och hållbar global utveckling. Energisystemet behöver utvecklas mot ökad energieffektivitet, klimathänsyn och ökad andel förnybar energi. Utbyggnaden av vindkraften utgör en av de viktigaste delarna i att uppfylla målet om ökad andel förnybar energi. Regeringen har avskaffat den s.k. dubbelprövningen av vindkraften i syfte att underlätta utbyggnaden. Koldioxidskatten utgår från principen om att förorenaren ska betala för sina utsläpp och är ett viktigt medel för att nå uppsatta reduktionsmål. Regeringen höjde under förra mandatperioden koldioxidskatten och har presenterat ett klimat- och energiskattepaket som träder i kraft och kommer att genomföras stegvis (prop. 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen , bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Genom ekonomiska styrmedel ska utsläppen minska med sammanlagt koldioxidekvivalenter. biföll regeringens proposition . Regeringen har under förra mandatperioden som skatten sänkts på arbete höjt skatter inom miljöområdet. I klimatpropositionen presenterades en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet som träder i kraft , 2013 och 2015 (prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). biföll regeringens proposition . När det gäller anslaget till klimatsatsningar i utvecklingsländer noterar utskottet följande. Enligt propositionen kan utsläppsminskningar åstadkommas genom kostnadseffektiva åtgärder även utanför och EU:s gränser genom åtgärder inom ramen för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer och liknande styrmedel. De flexibla mekanismerna är dels handel med utsläppsrätter, dels de två projektbaserade mekanismerna gemensamt genomförande (joint implementation, JI) och mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM). Härigenom kan industriländerna ta ansvar för och finansiera nödvändiga åtgärder även i utvecklingsländerna, vilka står för en växande andel av de globala utsläppen. beräknas CDM kunna bidra med utsläppsminskningar på över koldioxidekvivalenter. Investeringarna bidrar också till att skapa en global utsläppsmarknad där det sätts ett pris på utsläppen även i länder utan bindande åtaganden om utsläppsminskningar. Det möjliggör för snabbt växande länder att inte behöva gå en koldioxidintensiv väg när ekonomin växer, utan i stället välja att redan från början investera i fossiloberoende teknik. Av miljöanslagen används anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar för insatser som syftar till att uppfylla det svenska åtagandet till 2020 samt framtida internationella klimatåtaganden genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för JI och CDM, samt för att utveckla liknande mekanismer som upprättas inom ramen för . Enligt budgetpropositionen , utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, har regeringen för utlandsbiståndet valt att särskilt prioritera tre tematiska områden : demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen. Under 20092012 satsar regeringen på klimat och utveckling i biståndet. Den fyraåriga klimatsatsningen i biståndet har målet att på effektivaste sätt bidra till långsiktigt anpassningsarbete, främst i de fattigaste länderna, och till utvecklingsländers åtgärder för att begränsa sin klimatpåverkan. betalas ut inom ramen för klimatsatsningen. Genom en ökning av medlen till miljölån stärks miljöprofilen i biståndet ytterligare. Regeringen ökar även stödet till vatteninsatser inom ramen för globala utvecklingsinsatser. Beträffande tankställen som erbjuder förnybara drivmedel anförs i propositionen att dessa stadigt ökar. Regeringen har vidtagit åtgärder för att främja produktion av biogas genom införandet av ett särskilt stöd samt genom ett uppdrag till att föreslå en sektorsövergripande biogasstrategi. Strategin (Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi slutrapport, ER 2010:23) redovisades till regeringen . Bakom rapporten står , och . I rapporten konstateras att den samhällsekonomiska vinsten med biogas är mer beroende av hur den produceras än vad den används till. All biogas är inte lika beroende av stöd för att konkurrera och all biogas medför inte heller samma samhällsnyttor. Kostnaderna varierar kraftigt beroende på vilka råvaror som används. Rapporten visar att både det samhällsekonomiska och det företagsekonomiska värdet är störst i de fall rötningen blir en del i att sluta växtnäringens kretslopp. Utredningen räknar med att den totala mängden biogas genom rötning kan öka från dagens ca till mellan 3 och . När det gäller fordonsgas anförs i rapporten bl.a. att man bör åstadkomma en mer rationell och ändamålsenlig distribution och försäljning av biogas som drivmedel. Det föreslås att regeringen överväger att inom ramen för visionen om en fossiloberoende fordonsflotta fastställa en långsiktig ambition att stärka generella styrmedel för förnybara drivmedel. Härigenom skulle även användningen av biogas stimuleras. I rapporten föreslås även att fordonsgas i tunga fordon bör premieras och regelsystemet för beskattning av fordon inklusive förmånsbeskattningen av tjänstebilar m.m. anpassas så att det blir mer attraktivt att i tätorter använda fordonsgas i tunga fordonsflottor. Aktörer inom området fordonsgas bör uppmanas till ökad samverkan för att begränsa behovet av investeringar och för att effektivare utnyttja tekniska och administrativa system. Om fortsatt stöd till produktion, uppgradering och distribution av biogas beslutas bör detta enligt rapporten vara selektivt riktat mot rötning av avfall, slam och stallgödsel för att nå en hög miljö- och klimatnytta. Förslaget till strategi och åtgärder bereds av regeringen. När det gäller efterkonvertering av bilar infördes bestämmelser i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i syfte att underlätta efterkonvertering av fordon från drift med bensin eller diesel till drift med ett alternativt bränsle (prop. 2007/08:46, bet. 2007/08:TU4, rskr. 2007/08:144). Vid en interpellationsdebatt med miljöminister behandlades frågan om miljöbilspremien, bilskrotningsbidrag m.m. Miljöministern framförde då bl.a. att något bidrag för efterkonvertering inte är aktuellt och att konverterade bilar ofta är gamla bilar med låga avgaskrav, hög bränsleförbrukning och omodern reningsteknik. När det gäller arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket lägger dock regeringen fram ett förslag beträffande konvertering i propositionen. Regeringen föreslår en omställningspremie för konvertering från fossila till icke-fossila bränslen i arbetsmaskiner som används inom jord- och skogsbruk (se utg.omr. Som skäl för förslaget anförs att det för arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket saknas reella alternativ till fossila bränslen. tillstyrkte regeringens förslag om bl.a. utgifternas fördelning på utgiftsområden (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, bet. 2010/11:FiU1). När har behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen. I den tidigare redovisningen i detta betänkande har under berörda anslag lämnats vissa kompletterande uppgifter m.m., till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (se bilaga 2). Vidare tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m., punkt 3 (S, MP, V) (S), i (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 20. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2010/11:FiU1) ställt sig bakom den i budgetpropositionen angivna ramen för utgiftsområde 20, som uppgår till 5 . Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 5 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 20. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha utökats med på det sätt som framgår av vår motion 2010/11:MJ399. Vi vill se ett globalt ansvarstagande i klimatfrågan där är med och samlar länder med höga ambitioner för att driva frågan framåt. Vi anser att inom EU ska driva på för att höja dagens reduktionsmål om till . Vi vill investera brett i klimatomställning, t.ex. genom energieffektivisering och utveckling av förnybar energi. Detta ska finansieras med högre klimat- och miljöskatter. För att ge kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik vill vi göra en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) och anslår därför till detta. Allemansrätten ska ge alla tillgång till en rik natur. Med ett starkare strandskydd i exploaterade områden blir stränderna tillgängliga för alla även . Vi vill göra en kraftfull satsning på arbetet för en ökad biologisk mångfald. Vi anslår för skydd av värdefull natur och 100 miljoner för skydd och skötsel av skog. Vi vill skapa en giftfri miljö där ingen utsätts för farliga kemikalier i sin vardag. Trots förbud förekommer otillåtna färgämnen i t.ex. mat och kläder och otillåtna mjukgörande ämnen i leksaker. Farliga kemikalier är också en del i många människors arbetsmiljö. Arbetet mot miljögifter i EU och internationellt måste prioriteras. Vi vill förstärka Kemikalieinspektionens tillsynsarbete, så att fler varor kan analyseras och kontrolleras. För det vill vi anslå . Vi behöver minska utsläppen från biltrafiken. Vi föreslår därför ett tillfälligt stöd till förnyelse av tunga fordon på för att påskynda omställningen av den tunga fordonsparken. Vi föreslår även ett stöd till efterkonvertering av bilar så att fler kan köra miljövänligt. För detta anslår vi . Vår ambition är att det ska vara billigare att tanka förnybart än fossilt. Antalet biogasmackar måste öka så att det finns ett nät av stationer över hela landet och så att de som kör en biogasbil kan tanka i de större orterna. Vi vill investera i ökad produktion och distribution av biogas. För detta avsätter vi . Vi anser att forskningen kring de långsiktiga möjligheterna och riskerna med genetiskt modifierade organismer (GMO) bör fortsätta. Många konsumenter känner fortfarande oro inför genteknikens långsiktiga konsekvenser. Resultaten av forskningen måste vara vägledande för de beslut som fattas. Den genetiska variationen får inte utarmas. Vi vill undersöka möjligheten att inrätta ett kemi. Här ser vi en möjlighet för att ligga i framkant. Ett svenskt för hållbar produktion och användning av kemikalier bör vara en del av ett program för giftfri och resurssnål produktion. Syftet är att påskynda utvecklingen mot en hållbar kemikalieproduktion och kemikalieanvändning. , eller grön kemi, är en särskilt intressant forskningsgren som framför allt diskuteras i . Där studerar man utveckling av kemikalier som är mer miljöanpassade på molekylnivå. Det finns ett växande intresse för utvecklingen av kemiska ämnen från förnybara råvaror i stället för oljebaserade råvaror. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m., punkt 3 (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. Vi har idémässigt låtit oss inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. sätter hänsynen och ansvarstagandet både mot nuvarande och kommande generationer högt på dagordningen. Målet med vår miljöpolitik är främst att bryta oljeberoendet, att säkra och bevara den biologiska mångfalden, att begränsa användningen av miljö- eller hälsoskadliga kemikalier, att prioritera , att lägga resurserna där de gör störst nytta samt att ta klivet mot ett långsiktigt hållbart jordbruk. Endast genom att byta ut kortsiktig och ogenomtänkt lönsamhet mot långsiktigt hållbar produktion i kombination med att vi städar upp tidigare skadliga utsläpp kan visionen om ett ekologiskt, ansvarsfullt och långsiktigt hållbart samhälle göras möjlig. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2010/11:FiU1) ställt sig bakom den i budgetpropositionen angivna ramen för utgiftsområde 20, som uppgår till 5 . Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 5 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 20. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha utökats med på det sätt som framgår av vår motion 2010/11:MJ411. Sett ur ett internationellt perspektiv ligger i framkant på miljöområdet. Även om det ännu återstår saker att göra här hemma, går det i många fall att göra mycket mer för samma, eller mindre, resurser i andra delar av världen. Delar av utlandsbiståndet samt direkta miljöanslag bör därför användas till offensiva och resurseffektiva satsningar mot de globala miljöproblemen. avsätter vi därför till klimatsatsningar i utvecklingsländer. tar även situationen i vårt innanhav på allvar dels genom ett årligt tillskott på , dels genom att öka resurserna för att sanera och återställa förorenade områden med som prioriterat område. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden bör förstärkas med . Vi stärker även anslagen för åtgärder för att främja biologisk mångfald. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur förstärks med . Slutligen får Kemikalieinspektionen ökat anslag med för att leva upp till vårt mål om att genomföra en radikal begränsning av kemiska tillsatser. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m., punkt 3 (MP, V) (MP) och (V) anför: