bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Under den förra mandatperioden ökade antalet arbetslösa med ca 100 000 personer, som andelen sysselsatta sjönk. Målet ska vara full sysselsättning och att hålla ihop . Det kräver aktiva satsningar på jobb, utbildning och praktik, målmedvetna investeringar och sunda offentliga finanser. Vi håller fast vid att den offentliga sektorns finansiella sparande ska visa ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel och att utgiftstaken är ett centralt styrinstrument för budgetpolitiken. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget tillåter det. Regeringen planerar att arbeta vidare enligt sin princip om utförsäljningar av statliga bolag för utförsäljningens egen skull. Vi avvisar detta och anser i stället att regeringen ska lämna förslag om att dra tillbaka bemyndigande att sälja statens innehav i och samt begränsa bemyndigandet att ytterligare minska ägandet i Sonera. Därför ska regeringen också återkomma med förslag om en justering av den beräkningstekniska schablonen om inkomster från utförsäljningar. En skattepolitik som främjar en hög sysselsättning och ökad hållbar tillväxt Vår utgångspunkt är att vi främst har skatter för att finansiera vår gemensamma välfärd. Skattesystemet ska vara likformigt, transparent och enkelt, och möjligheterna till skatteplanering ska minimeras. Skattesystemet ska vara rättvist. Skattefusk måste bekämpas kraftfullt. På så sätt stärker vi välfärden och skapar rättvisa. Utformningen av skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt, i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. Därför ska skatternas utformning främja en hög sysselsättning. Skatternas utformning ska också främja en ökad hållbar tillväxt. Regeringens orättvisa politik har kraftigt gynnat dem som har mest. Den procentenhet som tjänar mest har fått lika mycket genom regeringens skattesänkningar som av svenska folket har fått totalt. Vi menar att den som har miljoninkomster inte behöver något förvärvsavdrag och föreslår därför att förvärvsavdraget trappas av så att det är borta vid miljoninkomster. Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Regeringen har medvetet skapat, och vill dessutom behålla, skatteklyftan mellan pension och lön. Vi anser att skatten för pensionärer ska sänkas mer än vad regeringen föreslagit. Med vårt förslag får en pensionär med ca i sänkt skatt . Dessutom bör klyftan i beskattning mellan lön och pension avskaffas när det statsfinansiella läget så tillåter. Vi menar också att olika inkomst av tjänst ska beskattas lika. För att kunna ta ett steg mot likformig beskattning av inkomster avsätter vi . Med vår samlade ekonomiska politik förbättras privatekonomin för 9 av 10 inkomstgrupper. Välfärden kommer först och är överordnad skattesänkningar Den ökade arbetslösheten och minskade sysselsättningen har inneburit att kommunsektorns skatteunderlag utvecklats svagt. Den borgerliga regeringen valde trots detta att prioritera sänkta skatter framför resurser till välfärden under krisen. gör bedömningen att det hade varit motiverat med större ekonomiska stöd till kommunsektorn samt att nivån på stödet till kommunsektorn 2010 meddelades onödigt sent. Enligt en rapport från som regeringen refererar till i budgetpropositionen minskade antalet jobb i välfärden med ca 33 000 . Korrigerar man för plusjobb och nystartsjobb rör det sig om ca 20 000 jobb som försvunnit sammantaget inom den privata och den offentligt drivna välfärden. Det är således omfattande nedskärningar som gjorts i välfärden med färre lärare och andra viktiga yrkesgrupper. har t.ex. antalet lärare minskat med 3 000, och resultaten i skolan är historiskt låga. I regeringens budgetproposition gör regeringen bedömningen att uppsägningarna fortsätter med 15 000 sysselsatta i den skattefinansierade välfärden. Enligt regeringens egen bedömning kommer kommunsektorn att ha ett negativt finansiellt sparande . Regeringen bedömer att kommunerna inte klarar kraven för god ekonomisk hushållning , men trots detta aviseras inga permanenta förstärkningar av välfärden däremot permanenta skattesänkningar. Bristerna i välfärden är stora, och det krävs krafttag för att minska barngrupperna i förskolan och anställa fler lärare i skolan. Det behövs också mer resurser till sjukvården och äldreomsorgen för att öka kvaliteten och förbättra personaltätheten. Huvudsyftet är naturligtvis att öka kvaliteten i välfärden, men givet det fortsatt låga resursutnyttjandet är det därtill den överlägset mest effektiva stimulansåtgärden som står till buds. Vi anser att de permanenta statsbidragen till kommunerna bör öka. Kommunsektorns planeringsförutsättningar måste förbättras. Vi kan vidare konstatera att de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av den nya gymnasieskolan är oklara. Det är inte acceptabelt. SKL gör bedömningen att tusentals jobb riskerar att hotas i gymnasieskolan på grund av att har gjort en felaktig kostnadsbedömning för den nya gymnasieskolan. Vi vill betona vikten av att finansieringsprincipen följs. Regeringen bör därför återkomma till senast i nästa års budgetproposition och redovisa sina överväganden om finansieringsprincipens tillämpning för den nya gymnasieskolan. Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen ska förbättras. Vi avvisar de fyra borgerliga partiernas påstående om att a-kassan, sjukförsäkringen och pensionerna är bidrag. Det är inte rimligt att exempelvis svårt sjuka eller pensionärer utmålas som bidragstagare av de borgerliga partierna. Ett framgångsrikt där jobben sätts först behöver fler jobb, och vi vill därför ha 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter och utbildningsplatser. Dagens höga ungdomsarbetslöshet är ett slöseri med en hel generations kunskaper och engagemang. Vi delar inte statsministerns åsikt att ungdomsarbetslösheten är en synvilla. Vi menar därför att fler åtgärder mot ungdomsarbetslösheten måste vidtas. Regeringen har genomfört en mycket kostsam och enligt ineffektiv åtgärd som innebär att arbetsgivaravgiften sänks för alla unga. Vi vill i stället införa ett ungdomsavdrag där hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Vidare måste ungas rätt till trygga anställningar stärkas. Ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor ska skapas. En riskkapitalfond bör inrättas. Hela ska ges möjlighet att utvecklas utifrån sina styrkor och förutsättningar. Socialavgifterna för småföretag ska sänkas . Totalt sänks arbetsgivaravgiften för ett företag med 23 anställda med ca 2012. Vår ambition är att sänka restaurangmomsen, givet att det finns ett varaktigt reformutrymme. Arbetsförmedlingen ska bättre kunna möta även dem som vill gå vidare i sitt yrkesliv och ska därför utvecklas till en kompetensförmedling. Arbetslöshetsförsäkringen ska förbättras, och det ska inte kosta mer än ca att vara med lika för alla. Ersättningsnivån och taket ska höjas så att alla som tjänar upp till ca får ut av sin lön i a-kassa. Målet är att ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. Arbetsrätten ska stärkas. Det ska genom lagstiftning göras svårare för arbetsgivare att stapla visstidsanställningar på varandra. Alla som arbetar i ska behandlas lika. Vi vill riva upp lex , revidera utstationeringsdirektivet och verka för att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll för fackliga rättigheter. Vi vill också se över lagstiftningen när det gäller företags och organisationers anlitande av bemanningsföretag. Företrädesrätten vid återanställning får inte sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag. Resurserna till ska öka. Vidare ska nyanlända få lättare att få jobb. Språket är en nyckel, och en kvalitetssatsning på sfi bör göras. Vi vill att alla kommuner ska göras skyldiga att kunna ta emot flyktingar. Ett rättvist där välfärden är för alla Vi vill investera ca mer än regeringen i vård, skola och omsorg . Långsiktigt ska kommuners och landstings ekonomi säkras genom att statsbidragen blir värdesäkrade. Alla ska få vård efter behov. Den som har haft möjlighet att teckna en privat sjukvårdsförsäkring ska inte kunna gå före i kön. Alla patienter ska kunna välja vårdcentral men vårdbolagen ska inte kunna välja patienter. Inga universitets- eller regionsjukhus ska säljas ut. Tryggheten, friheten och livskvaliteten för äldre ska stärkas. För att fler ska kunna anställas i äldreomsorgen ska kommunerna ges tillräckliga resurser. För att skapa bättre ekonomisk trygghet för dem med små marginaler bör bostadstillägget för pensionärer och förtidspensionärer förbättras. Vi vill investera i ett brett kompetenslyft för förskolans personal och ta ett första steg för mindre barngrupper. Målet är att det ska finnas högst fem barn per anställd. Kommunerna ska stimuleras att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi är därefter beredda att utvärdera denna satsning och se över lagstiftningen på detta område. Barnfattigdomen måste minska, och målet är att antalet familjer i behov av socialbidrag ska vara 50 000 färre 2015. Underhållstödet, bostadsbidraget för ensamstående och taket i den tillfälliga föräldrapenningen ska höjas. Sjukförsäkringen ska vara förutsägbar och modern. Stelbenta tidsgränser ska ersättas med individuella rehabiliteringsplaner. Taket i sjukförsäkringen ska höjas i två steg till 8,5 prisbasbelopp 2012. bör taket höjas till 10 prisbasbelopp så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst i sjukpenning. Bostadsbristen ska mötas genom ökat bostadsbyggande. Ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga hyror och kostnader samt miljövänligt teknik bör utformas. Kvinnor ska ha halva makten och hela lönen. Heltid ska bli en rättighet och deltid en möjlighet. Arbetsmarknadens parter har det huvudsakliga ansvaret för att det blir så, men om frågan inte kan lösas avtalsvägen är vi beredda att lagstifta om rätten till heltid. och 2012 ska en heltidsmiljard satsas för att driva på utvecklingen i kommuner och landsting. Kunskap och kvalitet i skolan med mindre klasser Vi vill investera i ett kvalitetsprogram för skolan, med ambitionen att lärartätheten ska öka till 9 lärare per 100 elever. Ett nationellt initiativ ska tas för att motverka mobbning och annan kränkande behandling i skolan, förbättra modersmålsundervisningen, satsa på elevhälsa och genomföra ett skolkökslyft. Högskolan, , vuxenutbildningen och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ska byggas ut med 44 000 platser . Utbildningen vid högskolan ska förbättras genom satsningar på kvalitet och bättre karriär- och yrkesvägledning samt bättre möjligheter till praktik. Om det finns utrymme för ytterligare reformer ska studiemedlet höjas med i bidrag och i lån. tar vi ett första steg och avsätter medel för att höja bidragsdelen med . Det behövs breda investeringar i klimatomställningen, bl.a. inom energieffektivisering och utveckling av förnybar energi som finansieras genom högre klimat- och miljöskatter. ska ta täten i klimatomställningen och kraftigt reducera utsläppen av växthusgaser. Klimatinvesteringar ska uppmuntras genom ett utvidgat ROT-avdrag, en klimatbonus och ett klimatavdrag. Utöver det ska kommuner stimuleras till lokala klimatinvesteringar genom ett klimatinvesteringsprogram. Klimatfrågan är global och kräver därmed ett globalt ansvarstagande. ska samla länder med höga ambitioner för att driva frågan framåt. Att regeringen inte nådde längre vid klimatmötet i var ett stort misslyckande. De svenska medlen för internationella klimatåtgärder ska öka. konstaterade 2008 att det blir svårt att nå miljömålen med den nuvarande takten. Rådet föreslog en lång rad konkreta åtgärder för att underlätta måluppfyllelsen och förbättra miljöarbetet. I regeringens miljömålsproposition föreslogs emellertid inga konkreta nya åtgärder eller nya resurser för att nå målen. Däremot försvagades bedömningsgrunderna för målen. Regeringen har också skurit ned på flera anslag som rör klimatmålen. Budgetpropositionen saknar de politiska initiativ som krävs för att ska kunna vara med och bidra konstruktivt till att klara klimatfrågan. Ett exempel är regeringens politik på infrastrukturområdet, där investeringarna i vägar ökar medan investeringarna i järnväg minskar. Resultatet blir fortsatta utsläpp från transportsektorn på dagens nivå , enligt regeringens egen analys. Det är kort om tid för att stoppa klimatförändringarna. Om vi inte gör något nu blir konsekvenserna stora för enskilda människor och för samhällsekonomin som helhet. Det är billigare att agera nu än att vänta. Därför ska investeringarna öka med ytterligare för utbyggnad av en hållbar infrastruktur så att bl.a. fler transporter kan styras om från väg till järnväg. första höghastighetsbanor ska byggas, och det ska storsatsas på kollektivtrafiken. Utsläppen från biltrafiken behöver minska, varför efterkonvertering av bilar stöds. Det ska vara billigare att tanka förnybart än fossilt. Nedsättningen av skatten för förnybara bränslen behålls även efter 2013, givet att EU-reglerna tillåter det. Antalet biogasmackar måste öka liksom produktionen och distributionen av biogas. Barnen har rätt att växa upp utan onödiga risker för sin hälsa, varför Kemikalieinspektionens tillsynsarbete förstärks. Därigenom kan en giftfri miljö skapas. Nästa generation ska ta över ett samhälle där våra stora miljöproblem är omhändertagna. Värdefulla skogar ska skyddas, och stödet till biologisk mångfald ska öka. Nivån på koldioxidskatten behöver höjas. För att kompensera för dem som behöver bilen till arbetsresor höjs reseavdraget. I likhet med klimatberedningens förslag införs en skatt på fluorerade gaser. Skatten på handelsgödsel återinförs. Kraftbolagen har gjort stora vinster på att sälja el för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna, varför skatten på vattenkraft och kärnkraft höjs. Problemet med uttagsbeskattning behöver lösas så att den andelsägda vindkraften åter kan bli en aktiv del av den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Genom dessa stora investeringar och satsningar kan klimatutmaningen mötas, och kan bli världsledande på grön omställning och miljöteknik. Härigenom byggs ett hållbart där ansvar tas för kommande generationer. bör anta förslaget i motion Fi230 från Socialdemokraterna, och till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De aktuella förslagen i motion U306 (S) yrkande 20 och So543 (MP) yrkande 24 ligger i linje med vad som anförs i motion Fi230 och tillstyrks delvis. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition samt övriga motioner avstyrks. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2010/11:Fi231 av och (båda SD) yrkande 1 och avslår proposition 2010/11:1 Finansplanen punkt 1 och motionerna 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1, 710, 12 och 13, 2010/11:Fi233 av m.fl. (S), 2010/11:Fi259 av (S), 2010/11:Fi271 av (M), 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 24. Det är möjligt att återupprätta svensk välfärd och sänka skatten. anser att det går att genomföra välfärds- och trygghetssatsningar och behålla jobbskatteavdraget, som man gör ytterligare skattesänkningar, framför allt för pensionärerna. Massinvandringen tar betydande offentliga medel i anspråk. Dessa medel hade i stället kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Massinvandringen utgör således ett direkt hot mot den svenska välfärden. Anslagen för den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet ska minska och anslagen till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen ska öka. En restriktiv invandringspolitik skapar ett betydande reformutrymme. Det ineffektiva internationella biståndet ska ligga på en nivå som motsvarar av BNI, vilket är den nivå som rekommenderas av FN. Besparingar på 9,5 miljarder inom biståndsområdet bör genomföras. Säkra och stabila offentliga finanser Resultatet av den politik som regeringen bedrivit, inklusive de prioriteringar som lett till en omfattande nivå på invandringen, har lett till att statens finanser försvagats mer än vad nöden och förutsättningarna gett anledning till. Den ekonomiska politikens huvuduppgift är att bidra till långsiktig och varaktig makroekonomisk stabilitet, för att därigenom kunna skapa förutsättningar för att återupprätta det svenska folkhemmet präglat av en hög grad av trygghet, tillhörighet och solidaritet. Den aktiva finanspolitiken måste därför bedrivas med stor hänsyn till risken för bakslag och missbedömningar. Utgiftstaket med överskott i statsfinanserna över en konjunkturcykel ska kvarstå för att garantera att också ska kunna betecknas som en välfärdsstat, men också för att skapa ett utrymme för en aktiv och balanserad stabiliseringspolitik. Skatteinkomsterna är statens viktigaste intäktskälla Det finns ett behov av en rättvis skattepolitik, där skatten i någon mån tas ut efter bärkraft och där hela politiken utformas för att välfärden, även om utövarna kan variera, ska vara solidariskt finansierad. Men som skatt måste tas ut efter bärkraft måste skattepolitiken även utformas för att ta hänsyn till den långsiktiga samhällsutvecklingen, framför allt vad gäller utbildnings- och arbetsmarknadssituationen. Den progressiva beskattningen kan därför inte vara för långtgående. En alltför långtgående progressiv beskattningspolitik motverkar en optimal ekonomisk utveckling och påverkar därmed även välfärdens grundfundament negativt. En ny jobbskapande politik Det behövs ett fullständigt politiskt nytänkande för att bryta den långsiktiga utvecklingen med permanent hög arbetslöshet. Varaktigt hög sysselsättning och låg arbetslöshet skapas framför allt genom att stärka den svenska globala konkurrenskraften. Invandringen måste kraftigt begränsas för att inte fylla på det redan befintliga överutbudet av arbetskraft. Jobbskatteavdraget bör behållas. Grunden för morgondagens svenska innovatörer, företag och exportframgångar läggs genom att stärka forskningen och sänka tröskeln mellan idé och innovation. En permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio först anställda bör införas på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. Arbetsgivaravgiften för unga lärlingar slopas. Antalet undantag som företag kan göra från turordningsreglerna bör öka från den nuvarande nivån på två anställda till fem anställda. A-kassan måste stärkas för att skapa en bättre kompetensmatchning mellan arbetstagare och arbetsplatser. RUT-avdraget bör utvecklas för pensionärer och barnfamiljer. Pensionärer och hushåll med barn ska kunna få i avdrag. Instegsjobben bör slopas, vilket innebär en besparing om . har regeringarna fört en extrem invandringspolitik. Även om många enskilda invandrare lämnat positiva bidrag till det svenska samhället, har den sammantagna effekten av massinvandringspolitiken, i kombination med en samhällsupplösande mångkulturalism, blivit stora och allvarliga problem. En ansvarsfull, human och samhällsvårdande invandringspolitik ska föras. En del av resurserna som frigörs ska användas till en långt mer effektiv flyktinghjälp ute i krishärdars närområden. Ytterligare av biståndsramen bör således öronmärkas till UNHCR. Det primära målet är att återupprätta en gemensam nationell identitet och därmed också en stark inre solidaritet i det svenska samhället. Ett antal regelskärpningar på asylområdet ska införas. Asyl ska i huvudsak beviljas personer inom två kategorier: de som uppfyller kriterierna i () samt ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Tillsammans med ytterligare skärpningar skulle detta sammantaget medföra en minskning av asyl- och anhöriginvandringen med . Merparten av de föreslagna reglerna om asyl- och anhöriginvandring är redan genomförda i . Den närmast oreglerade arbetskraftsinvandringen från hela världen är felaktig. I en eventuell framtida situation av allmän och långvarig brist på arbetskraft kan införandet av ett gästarbetarsystem baserat på tillfälliga arbetstillstånd vara tänkbart. Skattemedel ska inte delas ut till segregerande verksamheter, såsom etniska friskolor och kulturföreningar. Medel ska i stället satsas på verksamheter som bevarar, stärker och levandegör det svenska kulturarvet. Det direkta ekonomiska utjämningsstödet till kommunerna ska öka med 2011 med en tillhörande ambition om att successivt fortsätta höja anslagen. Vidare satsas i riktade äldreomsorgssatsningar till kommuner och landsting. Det handlar om åtgärder som en matreform inom äldreomsorgen, stöd för de personer som vårdar eller stöder en närstående, ökad trygghet samt förebyggande av våld mot äldre. De äldre ska också erbjudas fler möjligheter att delta aktivt i olika sociala sammanhang. Pensionärerna ska inte beskattas hårdare än löntagare. ska pensionärsbeskattningen helt slopas. På en förstärkt trygghet för familjer och ensamstående föräldrar satsas . Satsningen inbegriper bl.a. föräldrapenningen, bostadsbidraget för ensamstående föräldrar och barntillägget för studerande. Reformeringen av det gamla sjukförsäkringssystemet var nödvändig. som man intensifierar ansträngningarna med att få sjukskrivna och förtidspensionerade att helt eller delvis återgå till arbete är det dock av yttersta vikt att respekt och hänsyn visas gentemot de människor som är så svårt sjuka att de är permanent arbetsoförmögna. Det ska vara obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka berörda personer innan man överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. Taket för sjukpenningen höjs. Kampen mot bidragsfusk intensifieras genom en utökning av antalet kontroller och en skärpning av påföljden för avslöjade bedragare. Medel skjuts till så att ska kunna göra bättre bedömningar vad gäller sjuka. För att komma till rätta med problemen med sjukvården krävs en skärpt tillsyn av sjukvårdens ansvarsområden och eventuellt en mer detaljerad styrning över landstingen och regionerna. Hälsoundersökningar ska vara obligatoriska för alla som söker uppehållstillstånd i . Kvaliteten på maten på sjukhusen ska förbättras. satsas på en förstärkt hälso- och sjukvård, vilket möjliggör ökade resurser för administrativ personal samt fler specialistsjuk-sköterskor. Medel avsätts för att skapa nya inrättningar för att ge verklig hjälp åt psykiskt sjuka. För att komma till rätta med skolproblemen krävs en rad satsningar och åtgärder. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser genom att återförstatliga skolan, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som premierar kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. En satsning på fler vuxna i skolan bör genomföras i form av bl.a. fler skolsköterskor och kuratorer och en utveckling av klassmorfarverksamheten. Det är av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål. Kvaliteten på maten i skolorna ska förbättras. Komvuxplatserna utökas med 9 000, inklusive regeringens satsning på området. Studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux ska stärkas. Anslagen till läkarutbildningen höjs med för att komma till rätta med den latenta bristen på läkare. Anslagen för forskning inom högskolor och universitet ökas med . oljeberoende behöver brytas.