bet · GY01CU1 · 2010-12-10 00:00:00 — Det innebär också att övriga aktuella motioner, där behovet av åtgärder särskilt inriktade på miljonprogrammets bostadsområden lyfts fram, får anses vara väl tillgodosedda. Som anförs i motionerna är det också angeläget att få till stånd en samverkan mellan kommunsektorn, näringslivet och staten i arbetet med att utveckla dessa områden. Kommunernas bostadsförsörjningsansvar, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C329 yrkande 4 och bifaller delvis motionerna 2010/11:C330 yrkande 2 och 2010/11:C358 yrkande 14. I en stor del av landets kommuner råder det en stark obalans på bostadsmarknaden. Enligt uppger av landets kommuner att den lokala bostadsmarknaden präglas av brist på bostäder. Det är framför allt bristen på hyresrätter som uppges vara ett problem, men i många kommuner finns det även brist på andra typer av bostäder. Som vi tidigare framhållit beror de senaste årens utveckling på bostadsmarknaden till stor del på ett statligt tillkortakommande när det gäller det bostadspolitiska ansvaret. Även många kommuner har emellertid brustit påtagligt när det gäller att ta ansvar för den lokala bostadsförsörjningen. Det krävs därför en större tydlighet gentemot kommunerna om nödvändigheten av att leva upp till det lagstadgade bostadsförsörjningsansvaret. I vår gemensamma motion 2010/11:C329 har vi föreslagit en översyn av relevant lagstiftning, särskilt bostadsförsörjningslagen, i syfte att stärka allas rätt till bostad, inte minst hemlösas. Principen om allas rätt till en bostad stärktes i viss mån i samband med införandet av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Lagen har emellertid visat sig vara otillräcklig och otydlig i sin utformning. Enligt är det exempelvis endast en mindre del av landets kommuner som lever upp till det krav som finns i lagen på att kommunerna under varje mandatperiod ska anta riktlinjer för bostadsförsörjningen. Vi anser att finns ett behov av såväl att se över de krav som ställs upp i lagstiftningen som att utröna varför kommunerna inte efterlever dessa krav. bör med bifall till den aktuella trepartimotionen som sin mening tillkännage detta för regeringen. Det innebär att även de två övriga motionsförslagen som behandlas i det aktuella avsnittet får anses vara väl tillgodosedda. , punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:C213, 2010/11:C315 yrkande 2 och 2010/11:C358 yrkande 19. Det är uppenbart att möjligheterna att ge många hushåll tillgång till en god bostad är beroende av att det finns en rättvis och serviceinriktad förmedlingsverksamhet. Trots kravet i bostadsförsörjningslagen på att kommunerna ska inrätta förmedling om det behövs för bostadsförsörjningen finns det bara ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling. Det innebär att det saknas förmedling även i många stora och medelstora kommuner där en omfattande bostadsbrist och en svåröverblickbar bostadsmarknad innebär behov av förmedlingsverksamhet. Det finns mot denna bakgrund anledning att förtydliga och skärpa det lagreglerade kravet på förmedling. Socialdemokraterna, och har i olika sammanhang föreslagit att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som är transparent, förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter och som fördelar lägenheter enligt turordning och med hänsyn till social och medicinsk förtur. Bostadsförmedlingen ska också kunna förmedla andrahandskontrakt. En utredning med denna inriktning bör därför tillsättas. Vad som anförs ovan bör som sin mening tillkännage för regeringen. Därmed anser vi att de berörda motionerna är väl tillgodosedda. Allmännyttans roll, punkt 13 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkandena 7 och 12. De allmännyttiga bostadsföretagen och bruksvärdessystemet har utgjort två av grundförutsättningarna för den svenska bostadspolitiska modellen och en socialt inriktad bostadspolitik. Det regelsystem som gällt för allmännyttan och hyressättningen har emellertid inte varit utan invändningar. I flera avseenden har det funnits ett behov av att reformera reglerna i syfte att stärka hyresrättens och hyresgästernas ställning. De allmännyttiga bostadsföretagen har i många kommuner dessutom utnyttjats på ett sätt som inte är acceptabelt. Det har bl.a. handlat om omfattande utförsäljningar och ombildningar till bostadsrätter samt värdeöverföringar inom olika koncernbildningar. Vid det kommande årsskiftet träder en lagstiftning i kraft som, utan att lösa de problem som varit förknippade med de allmännyttiga företagen, riskerar att öka marknadskrafternas inflytande över bolagens verksamhet och leda till en successivt höjd hyresnivå. föreslår i partimotion 2010/11:C358 yrkandena 7 och 12 att i ett tillkännagivande till regeringen framhåller vikten av att de allmännyttiga bostadsföretagen även i fortsättningen ska få verka för allmännyttiga mål och att möjligheten till regionala allmännyttiga lösningar prövas. Vidare föreslås i motionen att ska framhålla att regler som motverkar stora hyreshöjningar och som utgår från den kommunala självkostnadsprincipen och allmännyttans hyresnormerande roll ska införas. Jag anser att med bifall till motion som sin mening ska tillkännage för regeringen vad som ovan anförts. Mål för området Konsumentpolitik, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: upphäver målet för området Konsumentpolitik och godkänner de mål för området som föreslås i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C329 yrkande 5. Under den borgerliga regeringen har det konsumentpolitiska målet omformulerats. Det tidigare gällande målet Trygga konsumenter som handlar hållbart och dess delmål med fokus på hushållning med egna och gemensamma resurser har ersatts av målet Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. har vi i gemensamma reservationer (S, MP, V) framhållit att detta innebär att hållbarhetsaspekten nu helt saknas som konsumentpolitisk målsättning. Dessutom saknas helt delmål som visar politiska ambitioner om hållbar konsumtion. Trots att våra konsumtionsmönster är en avgörande fråga för ett hållbart samhälle saknas således ett hållbarhetsmål för konsumentpolitiken. För vår del är det uppenbart att konsumtionsmönster också påverkar miljön och att medvetenheten om detta bör realiseras i målsättningar på konsumentpolitikens område. Vi anser att det är anmärkningsvärt att regeringen vidhåller ett konsumentpolitiskt mål som inte på något vis stöder hållbara konsumtionsmönster. Regeringens målformulering säger inte någonting om att människor har olika förutsättningar. Alla människor har inte makt och möjlighet att göra aktiva val. Den som inte har tiden, resurserna eller erfarenheten blir mer utsatt och riskerar att hamna i en sämre ställning än andra. Konsumentpolitiken har tidigare handlat om på vilket sätt samhället ska kunna stötta svaga och utsatta konsumenter. Vi menar att målet för konsumentpolitiken bör klargöra den politiska viljeinriktningen och fungera som en utgångspunkt i arbetet med att precisera behovet av insatser, lagstiftning eller andra åtgärder. Ett tydligt mål bidrar även till att de politiska ambitionerna vinner större genomslag då det uppmuntrar och vägleder övriga samhällsaktörer att vidta åtgärder i samma riktning. Den tidigare inriktningen av konsumentpolitiken bör därför återupprättas och målet åter formuleras Trygga konsumenter som handlar hållbart. Sammanfattningsvis anser vi att bör upphäva målet för området Konsumentpolitik och godkänna det mål för området som föreslås i reservationen. Det innebär ett bifall till motion 2010/11:C329 yrkande 5. Konsumentvägledning, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:C250 och 2010/11:C302. Alla människor behöver ha tillgång till en korrekt och saklig information för att kunna göra aktiva val. Sådan information behövs också som motvikt till den kommersiella reklamen. Vi vill att alla ska kunna vara aktiva konsumenter med möjlighet att kunna göra de val som de avser och önskar. Kunniga konsumenter kan göra kloka val och kan ta del av produkter och tjänster med bra kvalitet. Det är också genom kunniga konsumenter som marknadsekonomin kan utvecklas på ett positivt och hållbart sätt. För att möta den nya tidens konsumentbehov behöver varje individ vara väl förtrogen med sina rättigheter och skyldigheter som konsument. Enligt vår mening måste ambitionen för konsumentpolitiken vara att underlätta för alla konsumenter att få tydlig, korrekt och lättillgänglig information och rådgivning. Detta gäller inte minst i då en mängd verksamheter och tjänster ska väljas av konsumenterna själva. Konsumentorganisationer, bloggar och andra konsumentnätverk har en viktig betydelse för att sprida kunskap. Vi förordar även en aktiv konsumentpolitik där kommunerna tillhandahåller konsumentvägledning till sina invånare. Konsumentvägledarna kan förhindra att konsumenttvister uppstår och bidra till att missförstånd undanröjs. Råkar man som konsument illa ut kan konsumentvägledarna ge viktiga råd så att man ska kunna hävda sin rätt. saknas konsumentvägledare i vissa kommuner även om de allra flesta har någon form av konsumentverksamhet. Vi anser att kommunerna själva har de bästa förutsättningarna att anpassa sina verksamheter efter de särskilda villkor som råder i varje enskild kommun. De har också goda möjligheter att upprätthålla kontakterna med enskilda konsumenter, lokal handel, skolor och organisationer. Värdet av personlig rådgivning och konsumentvägledning nära konsumenterna får därmed inte underskattas. Enligt vår mening bör regeringen omgående se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att behovet av en god konsumentvägledning till alla invånare ska kunna tillgodoses och tryggas. Vad vi nu anför bör , med delvis bifall till motionerna 2010/11:C250 och 2010/11:C302, som sin mening tillkännage för regeringen. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 , punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion i anslutning till regeringens vårproposition 2010 och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas, genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser är en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att ramarna som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 18. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. Vi vidhåller emellertid vår uppfattning. Den anslagsfördelning som vi förordar i vår gemensamma motion 2010/11:C329 innebär i korthet följande. Vi vill möta bostadsbristen genom ökat bostadsbyggande. Framför allt behöver det byggas fler hyresrätter med rimliga hyror. Dagens bostadsproduktion är i alltför hög grad inriktad på bostäder som unga och andra hushåll med begränsade ekonomiska resurser inte kan efterfråga. Nyproduktionen av hyresrätter behöver därför öka kraftigt . bör nyproduktionen uppgå till 40 000 bostäder , varav en majoritet bör vara hyresrätter. Ett investeringsstöd inriktat på hyresrätter med rimliga byggkostnader och hyror samt med miljövänlig teknik bör inrättas för att stimulera ett ökat bostadsbyggande. Vårt förslag innebar att borde ha anslagits för ändamålet för att 2012 öka till . När ett långsiktigt system är på plats, , anser vi att det statliga stödet till bostadsbyggande ska öka ytterligare. Vi vill att tar täten i klimatomställningen och kraftigt reducerar utsläppen av växthusgaser. Detta kräver omfattande åtgärder inte minst inom bostadssektorn som har en alltför hög energiförbrukning. En sådan åtgärd är att lägga på en klimatbonus på det nuvarande ROT-avdraget för att stimulera bl.a. småhusägare att göra energieffektiviseringar. Vårt förslag i trepartimotionen innebar att ett anslag på skulle ha kunnat inrättas för en sådan klimatbonus. Förnyelsen av flerbostadshusbeståndet innebär en stor utmaning där det krävs ett ökat statligt engagemang. Det gäller inte minst för det s.k. miljonprogrammets bostadsområden där det finns ett omfattande och resurskrävande förnyelsebehov. Det är nödvändigt att dessa förnyelseåtgärder får en sådan inriktning att möjligheterna till energibesparingar och miljövänliga lösningar verkligen tas till vara. Vi anser att ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerbostadshus bör införas för att stimulera en sådan utveckling. Vårt anslagsförslag i trepartimotionen innebar att skulle kunna ha satsats på ROT-stöd till flerbostadshus . Även en stor det av landets skolfastigheter är dåligt underhållna, förbrukar för mycket energi och erbjuder dessutom en undermålig arbetsmiljö för elever och lärare. Vi vill därför införa ett stöd för ROT-åtgärder inom skolsektorn för att påskynda förnyelsen även inom detta fastighetsbestånd. Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 18 innebar att skulle ha anslagits för detta ändamål . Mål för bostadsbyggandet, punkt 5 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V) anför: har bostadsproduktionen legat långt under den nivå som behövs för att bygga bort en tilltagande bostadsbrist i stora delar av landet. Denna bostadsbrist drabbar framför allt dem som ännu inte hunnit etablera sig på bostadsmarknaden. Bristen på bostäder riskerar även att få allvarliga konsekvenser för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Prognoserna visar, enligt , att bostadsbyggandet fortsatt kommer att ligga under behovet. Det finns därför ett påtagligt behov av en mer aktiv bostadspolitik och en höjd ambitionsnivå från regeringens sida när det gäller bostadsbyggandet. Vi anser att en rimlig politisk målsättning för bostadsbyggandet är att komma upp i en årlig bostadsproduktion runt 40 000 bostäder. Denna målsättning behöver visserligen inte läggas fast genom ett formellt riksdagsbeslut men bör vara en utgångspunkt vid utformningen av olika bostadspolitiska insatser. Som framgår av detta betänkande har Socialdemokraterna, och gemensamt föreslagit bl.a. ett investeringsstöd i syfte att höja produktionsnivån med sikte på att nivån 40 000 lägenheter ska uppnås . Kreditgaranti för byggande i glesbygd, punkt 8 (MP) (MP) anför: Kostnaden för att bygga ett eget hem på landsbygden ligger vanligen avsevärt under kostnaden för en motsvarande bostad på en expansiv ort. Som utskottet konstaterar är problemet att kreditinstituten i många fall ändå inte beviljar lån eller ställer lånevillkor som det enskilda hushållet inte kan uppfylla. Frågan om hur finansieringen av byggande i glesbygd ska kunna lösas har diskuterats under en följd av år, och olika utredningsförslag har presenterats utan att de har lett fram till några konkreta åtgärder. Regeringen hänvisar i årets budgetproposition till att ytterligare en ny lösning nu övervägs. Jag förutsätter att regeringens överväganden i den aktuella frågan är inriktade på att ett förslag om åtgärder som kan underlätta finansieringen av byggande i glesbygd ska kunna läggas fram för . I annat fall finns det anledning för utskottet att återkomma till frågan. Motionsförslag med bostads- och konsumentpolitisk inriktning (SD) (SD) anför: I detta betänkande behandlas dels frågan om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 , dels ett antal motionsförslag med bostads- och konsumentpolitisk inriktning. har inte lämnat någon motion som behandlar dessa frågor. Det beror på att vi är ett nytt riksdagsparti som under vårt första riksdagsår har valt att koncentrera oss på ett antal områden där den förda politiken klart avviker från våra ställningstaganden. Vi avser emellertid att återkomma med egna förslag där vi utvecklar vår egen politik även på det nu aktuella området. Jag står bakom regeringens och utskottsmajoritetens förslag till anslagsfördelning . När det gäller betänkandets andra del, som behandlar mer fristående motionsförslag, har jag valt att lämna en motivreservation när det gäller frågan om stöd till bostadsbyggandet. I övriga frågor står jag bakom utskottsmajoriteten. Det ska naturligtvis inte ses som att nu tar ställning för regeringspartiernas bostads- och konsumentpolitik. Det är snarare ett uttryck för att de motionsförslag som behandlas i betänkandet har en felaktig inriktning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 18: bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp av högst 10 (avsnitt 3.8.1). bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp av högst 5 (avsnitt 3.8.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 (avsnitt 3.8.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 4.9.1). anvisar för anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: (se bilaga 2 i betänkandet). Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ju307 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i miljonprogrammen. 2010/11:C209 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byggandet av hyresrätter. 2010/11:C213 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas ansvar för en fungerande bostadsförmedling. 2010/11:C226 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till att bygga fler billiga hyresrätter som ungdomar har råd att efterfråga. 2010/11:C250 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda hur en konsumentrådgivning för alla i kan utformas. 2010/11:C264 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stimulanser för produktionen av hyresrätter. 2010/11:C275 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder inom det bostadspolitiska området som behöver vidtas för att uppfylla samtidens villkor. 2010/11:C290 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett investeringsstöd för byggande av hyresrätter. 2010/11:C297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitik. 2010/11:C300 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitik. 2010/11:C302 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av ett ökat statligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet. 2010/11:C315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsstöd för att bygga hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadsförmedling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektiv markpolitik.