bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Bland de förnybara energikällorna ingår biodrivmedel och flytande biobränslen. För dessa energikällor anges i direktivet vissa kriterier som de måste uppfylla för att användningen av energikällorna ska få beaktas vid uppnåendet av målet. Dessutom anges i direktivet att endast biodrivmedel och flytande biobränslen som uppfyller dessa kriterier får beaktas vid uppfyllandet av kvoter för energi från förnybara energikällor och komma i fråga för finansiellt stöd för användning av dessa energislag. Direktivets krav på att hållbarhetskriterierna ska uppfyllas för att finansiellt stöd ska ges kommer att behandlas i särskild ordning, då ytterligare utredning krävs i den delen. Mot bakgrund av de globala utmaningar som klimatförändringen utgör krävs, förutom ökade forskningsinsatser, både en effektivare energianvändning och en ökad produktion och användning av biomassa för energiändamål och som bioråvara till industrin. Som regeringen anför är det viktigt att en ökad produktion kan uppnås som miljömålen för biologisk mångfald och minskad övergödning nås. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion, och arbetet med hållbarhetskriterier är som anförs i propositionen ett viktigt steg för att tillhandahålla hållbart producerade biobränslen ur jord- och skogsbruket. De har potential att bidra till reducerade utsläpp av växthusgaser i andra sektorer, om produktionen för energiändamål ökar eller om man utnyttjar biprodukter i högre utsträckning. Energiproduktionen från biomassa har ökat ytterligare och satsningen på investeringsstöd för biogasproduktion inom landsbygdsprogrammet har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå. Landsbygdsprogrammet tillfördes ytterligare medel i syfte att öka de areella näringarnas produktion av förnybar energi och minska beroendet av fossil energi. infördes ett stöd till företag för att energikartlägga deras verksamheter. Medel som har öronmärkts för ökad produktionen av förnybar energi i landsbygdsprogrammet förväntas enligt budgetpropositionen öka produktionen av förnybar energi med motsvarande till 2013. Energiproduktion från biomassa har ökat ytterligare och beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Trenden är att jordbruket alltmer går över till att leverera produkter som inte lämpar sig för livsmedelsändamål till bioenergiproduktion. Det kan vara halm, blast eller gödsel. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå. Intresset för att odla Salix är fortsatt begränsat. De senaste årens relativt höga spannmålspriser har medfört att intresset att övergå till Salix, som är en flerårig gröda, minskat. Av den svenska åkerarealen användes 2009 för energiproduktion. Därutöver kommer energiråvara från jordbrukets biprodukter. Som redovisas i budgetpropositionen är potentialen för energieffektivisering i de gröna näringarna stor. Regeringen verkar för att minska energianvändningen inom de gröna näringarna. Jord- och skogsbruket producerar grön energi, men är i sig en energikrävande sektor. För arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket saknas reella alternativ till fossila bränslen. Med anledning av detta föreslår regeringen en omställningspremie för konvertering från fossila till icke-fossila bränslen i arbetsmaskiner som används inom jord- och skogsbruk. Som ett led i regeringens arbete med att ska bli oberoende av fossila bränslen har ett förslag till biogasstrategi tagits fram (ER 2010:23). Förslaget till biogasstrategi har utarbetats av i samråd med och . Enligt förslaget prioriteras i första hand de substrat som innebär att kretsloppet kan slutas, dvs. Biogasproduktion ur gödsel kompenseras för sina klimat- och miljönyttor med ett särskilt produktionsstöd eller en s.k. metanreduceringsersättning på /kWh producerad energi från stallgödsel. Vidare föreslås att får i uppdrag att utreda vidare hur tilläggsersättningen inom miljöersättningen för vallodling kan omfatta även vall som används till biogasproduktion. Enligt uppgift kommer biogasstrategin att remissbehandlas och därefter behandlas av regeringen. Som anförs i propositionen har de gröna näringarna en viktig roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Det är viktigt att se över vilka åtgärder som kan påskynda omställningen för att minska klimatpåverkan och för att skapa fler jobb på landsbygden. har sju biogasanläggningar beviljats investeringsstöd med ett totalt belopp av . Det anförda tillgodoser i allt väsentligt syftet med motionerna MJ230 (S), MJ265 (M) yrkande 2, MJ442 (C) och N398 (MP) yrkande 10. Utskottet föreslår att yrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ett centrum för myggkontroll (C), om femåriga tillstånd för myggbekämpning (KD) och om ett initiativ till en strategiplan för uthållig myggbekämpning i myggtäta regioner (S). Enligt motion MJ263 (C) behövs ett Nationellt centrum för myggkontroll i . Ett centrum som kan ta till vara och medverka till en kunskapsbank och forskning i ärendet, ge tillstånd till myggkontroll och arbeta fram långsiktiga åtgärder för att minska besprutningen. I motion MJ357 (KD) yrkande 1 framhålls att femåriga tillstånd krävs för myggbekämpning i områden drabbade av massförekomst av mygg. Det behövs ett politiskt helhetsansvar kring myggproblematiken i nedre . I motion MJ381 (S) framhålls att regeringen bör ta initiativ till en strategiplan för uthållig myggbekämpning i områden där myggorna utgör ett stort socialt och miljömässigt problem. Det behövs en långsiktig strategiplan för och organisation av den framtida myggbekämpningen i Nedre Dalälvenområdet och andra myggtäta regioner. Utbildning och forskning har stor betydelse för de gröna näringarnas utveckling och bidrar till att utveckla kunskapen om de globala utmaningarna vad gäller klimat och miljö. För att stimulera och utveckla alternativ till kemiska bekämpningsmedel föreslår regeringen att ett samarbetsforum för biologisk bekämpning av skadeorganismer inrättas. Forumet ska se på både möjligheter och konsekvenser för miljön och produktionen. Som regeringe anför är det angeläget att utveckla biologisk bekämpning av skadeorganismer som ett alternativ till kemisk bekämpning samt att främja och sprida information om sådan bekämpning. Miljöministern redovisade i ett svar på en skriftlig fråga (2009/10:1003) om myggbekämpning i nedre , att enligt krävs tillstånd för att bedriva verksamheter eller vidta åtgärder som på ett betydande sätt kan påverka miljön i ett Natura 2000-område (7 kap. 28 a § ). Regeringen beslutade att ge Kemikalieinspektionen tillåtelse att lämna ett sådant tillstånd för användning av Vectobac G för bekämpning av stickmyggor i de delar av Natura 2000-områdena som avsågs med ansökan. I beslutet angavs att Kemikalieinspektionens tillstånd inte fick avse bekämpning som gick utöver vad som var nödvändigt för att göra situationen uthärdlig 2010. Vidare anfördes att regeringen fattade beslut om följande två regeringsuppdrag som ska redovisas till . Regeringen gav i uppdraget att redovisa hur den tillsammans med övriga berörda länsstyrelser, kommuner och andra aktörer arbetar för att problemen med massförekomst av stickmygg i Nedre långsiktigt ska kunna hanteras. ska enligt beslutet redovisa en plan för hur det pågående arbetet med regionala landskapsstrategier, i synnerhet rörande frågor om vattenreglering och hävd av öppna ekosystem, kan bidra till att på både kort och lång sikt begränsa identifierade problem med massförekomsten av stickmygg som den biologiska mångfalden värnas. Möjligheter att på andra lämpliga sätt skydda människor mot angrepp av stickmyggor ska också redovisas. Regeringen gav dessutom i uppdrag att redovisa hur verket inom sitt ansvarsområde arbetar för att hantera identifierade problem med massförekomst av stickmygg i Nedre på både kort och lång sikt. ska enligt beslutet bedöma hur man kan öka kunskapen om effekter av aktuell biologisk bekämpning samt redovisa alternativa metoder och kostnader för att följa upp miljöeffekterna av bekämpningen i området. Miljöministern anförde vidare att regeringen i budgetpropositionen har meddelat sin inställning att det är viktigt att verksamheten att begränsa förekomsten av stickmyggor kan fortsätta samt att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Stöd till denna verksamhet bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. fattade i beslut om projektstöd till projektet för perioden fram t.o.m. . Som redovisas i budgetpropositionen är problemen med massförekomst av myggor i området kring betydande. Försöksverksamhet med myggbekämpning har framgångsrikt bedrivits i det berörda området. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten med att begränsa myggförekomsten kan fortsätta samt att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Utskottet instämmer i att stöd till denna verksamhet bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Motionerna MJ263 (C), MJ357 (KD) yrkande 1 och MJ381 (S) bör med denna redovisning lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Hållbart skogsbruk m.m., punkt 5 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ206 och 2010/11:MJ401 samt avslår motion 2010/11:MJ407 yrkandena 1 och 2. Klimatförändringarna medför nya utmaningar för vårt samhälle, och därför krävs kraftfulla satsningar för att anpassa den svenska skogspolitiken efter de effekter som dagens och framför allt morgondagens klimatförändringar medför. Växande skog, trä och andra skogsprodukter binder koldioxid och bidrar därmed till lösningen av klimatfrågan. Skogsnäringen är en viktig tillgång i arbetet för ett hållbart samhälle. Trä är en förnybar och nationell resurs som vi vill se en ökad användning av. En ökad produktion av biobränsle genom att ta till vara sly, stubbar, trädrester och s.k. klenträd från skogen bidrar också till att minska den globala uppvärmningen. Den miljötekniska utvecklingen på detta område måste ytterligare stimuleras, och en ökad forskning för att möta framtidens behov av förnybara resurser måste till. Balansen mellan vilken skogsråvara som ska användas till vidareförädling inom industrin respektive förnybar energi bör utredas för att klara både tillväxt och miljö långsiktigt och hållbart. Det finns stora behov av rådgivning och ökade kunskaper i vårt samhälle, framför allt vad avser risker i samband med de allt fler och kraftigare stormar och andra klimatförändringar som påverkar våra skogar. Vi behöver mer forskning på området för att säkerställa att en ökad skogsproduktion kan ske i harmoni med det naturliga ekosystemet och säkerställa den biologiska mångfalden. Det behövs också ytterligare resurser till för att stärka och utveckla organisationen och för att den ska kunna genomföra sina uppdrag som expertmyndighet, som rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen samt ha möjlighet att arbeta efter de skogspolitiska målen. Avvägningen mellan de två jämställda skogspolitiska målen, miljömålet och produktionsmålet, är en grundläggande uppgift. Detta bör ges regeringen till känna. Huvudmannaskap för veterinärer, punkt 6 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ405 och avslår motionerna 2010/11:MJ212 och 2010/11:MJ422 yrkandena 4 och 7. Den organisation vi har , med distriktsveterinärer i hela landet som bedriver både jourberedskap, fältverksamhet och smittskyddsberedskap, är en garanti för fortsatt god verksamhet på dessa områden. En sammanhållen organisation gör det enklare att snabbt gripa in vid t.ex. utbrott av smittsamma djursjukdomar, något som vi ser kommer att öka . En statlig distriktsveterinärorganisation är garanten för ett gott djurskydd även i glesbygd. Vi är oroliga för de beslut som fattats om att konkurrensutsätta den statliga veterinära verksamheten i landet, både vad gäller jourverksamhet och smittskyddsberedskap. Vi anser att det är viktigt med en statlig veterinär verksamhet i hela landet. Vi vill därför att regeringen bromsar de eventuella upphandlingsförfaranden som är igångsatta. Detta bör ges regeringen till känna. Djurskyddsfrågor, punkt 7 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ295 yrkande 3 och avslår motion 2010/11:MJ278 yrkande 2. Stora förändringar måste göras för djuren inom livsmedelsindustrin. Vi vill säkerställa att djurskyddslagens rätt till naturligt beteende följs. Vi vill även öka andelen lokalproducerade livsmedel genom att se över möjligheterna till regelförenkling och startstöd för mobila slakterier. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt- och viltvårdsfrågor, punkt 8 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ380 och avslår motionerna 2010/11:MJ225, 2010/11:MJ238, 2010/11:MJ254, 2010/11:MJ354 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:MJ371. Vildsvin har en god förmåga att anpassa sig till nya miljöer och förökar sig mycket snabbt. Vildsvin kan bli en värdefull resurs. De har hög tillväxt och kan därför ge en hög avskjutning. Efterfrågan på vildsvinskött ökar, men det går inte att svara upp mot efterfrågan bl.a. på grund av brist på slakterier. bestämde att vildsvinet har hemrätt i den svenska faunan. Många ser dem enbart som skadedjur, och de ställer också till stor skada för lantbruket. Ett sätt att undvika att grisarna bökar på odlad mark är att använda sig av foderautomater. Kunskaper om och ekonomin runt detta sprids bl.a. genom LRF men behöver uppmuntras ytterligare. Att mata djuren med olämplig föda som enligt uppgift förekommer vid jakt är naturligtvis förkastligt. Som framgår är det viktigt att allas olika intressen tillvaratas så att vildsvinen kan bli ett positivt inslag i den svenska faunan. Detta bör ges regeringen till känna. Livsmedelsstrategi, punkt 9 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ362 och avslår motion 2010/11:MJ214. Den svenska livsmedelsstrategin bör bygga på ökad hållbarhet och ökad produktion. Jordbruket är en viktig komponent för att både producera livsmedel och bidra till att lösa energi- och klimatproblemen. En utredning bör tillsättas för att överväga om behöver ett långsiktigt mål för livsmedelssäkerhet. Beredskap bör finnas för att klara försörjningen i ett läge med brister på världsmarknaden. Utredningen bör svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt för att bevara handlingsfrihet och anpassningsförmåga. bör bli mer aktivt i det europeiska samarbetet. Vår grundläggande hållning att EU:s jordbrukspolitik ska förändras får inte hindra oss från att delta i arbetet med att göra det existerande samarbetet så bra som möjligt. Detta bör ges regeringen till känna. Hållbart jordbruk, punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ294 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 7, 2010/11:MJ272 yrkande 7 och 2010/11:MJ275 yrkande 1. Större hänsyn måste tas till bevarande av den biologiska mångfalden inom jordbruket, bl.a. genom att bevara betesmarker. En alltför storskalig jordbruksproduktion som tär på artrikedomen skapar inte bara stora förluster av den biologiska mångfalden utan är även på samhällsekonomiskt olönsam i och med förlusten av ekosystemtjänster. Det ekologiska jordbruket är en viktig komponent för att minska utarmningen av arter. Vi vill införa ett mål om att den ekologiska produktionen ska fördubblas till 2015. Vi vill införa ett mål om att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till . Vidare bör agera för att EU ska tillåta lägre moms på ekologiska livsmedel. Vi vill även se en mer miljöanpassad offentlig sektor som nyttjar en större andel lokalproducerade och ekologiska livsmedel samt erbjuder vegetariska alternativ i ökad omfattning. EU:s jordbrukspolitik innebär fortsatta subventioner till aktiviteter som motverkar biologisk mångfald och andra miljömål. Politiken måste ändras i grunden och omvandlas till en politik för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling. Inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken vill vi omvandla jordbruksstödet till en ersättning för miljöåtgärder där bl.a. markägarens arbete för att bevara biologisk mångfald ingår liksom även omställning till och merkostnader för certifierad ekologisk produktion. Detta bör ges regeringen till känna. Jordbrukets konkurrenskraft, punkt 11 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ360 och avslår motionerna 2010/11:MJ221, 2010/11:MJ265 yrkande 1, 2010/11:MJ289, 2010/11:MJ338 yrkande 2, 2010/11:MJ340, 2010/11:MJ409 och 2010/11:MJ440 yrkandena 1 och 2. behöver en strategi som går ut på att ersättning ska ges för det som produceras och för kollektiva nyttigheter. Till nyttigheterna räknas klimatarbete, energileveranser, bevarande av kulturmiljö, djurhållning över hela landet och skapande av förutsättningar för turism. Vi vill att ska gå i täten för en ekologiskt hållbar ekonomi och skynda på reformeringen av EU:s jordbrukspolitik. Importtullarna bör tas bort. Vi vill ge jordbrukaren ersättning för det som han eller hon producerar, och inte ett stöd. Vi vill satsa på en konkurrenskraftig svensk jordbruksproduktion, inriktad på lokalproducerat och hållbart brukande. av jordbruksmarken bör vara ekologiskt odlad och . Forskningen och kunskapen om den ekologiska produktionen måste utvecklas. Fördelarna ska tydliggöras. Merparten av vår jordbruksproduktion förblir konventionell . Därför är det viktigt att ställa tuffa miljökrav också på den produktionen. Konsumenterna behöver ökat stöd och bättre kunskap för att välja rätt. Vi bör ha en konkurrenskraftig svensk jordbruksproduktion, inriktad på lokal produktion och ett hållbart brukande. Detta bör ges regeringen till känna. Biogas, punkt 12 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ230 och avslår motionerna 2010/11:MJ265 yrkande 2, 2010/11:MJ442 och 2010/11:N398 yrkande 10. De gröna näringarna har stor betydelse för att skapa det långsiktigt hållbara samhället. Det handlar bl.a. om hållbar och närodlad livsmedelsproduktion, användning av kemikalier och andra miljöstörande ämnen i lantbruket och en fortsatt satsning på förnybar energi i denna sektor. En ökad biogasproduktion inom lantbruket skulle ge stora miljöeffekter då bl.a. gödsel, som läcker metangas till atmosfären, skulle kunna rötas. När den producerade biogasen ersätter fossila bränslen uppnås en samlad miljö- och klimateffekt som är högst betydande. Det finns en stor utvecklingspotential när det gäller utbyggnaden av små biogasanläggningar som måste uppmuntras. Det finns möjlighet att söka medel för att utveckla och bygga anläggningarna, men ansökningsprocessen och tillståndsgivningen är alltför krånglig. Ansökningsförfarandet är komplext, och regelverket skulle därför behöva ses över för att på så sätt underlätta projektering och byggande av små biogasanläggningar inom lantbruket. Regeringen bör ta initiativ till en genomarbetad strategiplan för att långsiktigt utveckla de gröna näringarnas viktiga bidrag till att skapa det hållbara samhället. Detta bör ges regeringen till känna. Biogas, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N398 yrkande 10 och avslår motionerna 2010/11:MJ230, 2010/11:MJ265 yrkande 2 och 2010/11:MJ442. Landsbygdsstödet bör användas för att understödja att restprodukter i lantbruket utnyttjas som råvara till biogas. I förslag till biogasstrategi finns ett förslag om ett stöd för att tillvarata gödsel som annars bidrar till växthuseffekten. Detta förslag är välmotiverat och kan sannolikt finansieras genom omfördelning av olika stödformer för lantbruket. Mycket talar för att det kommer att bli svårare att få banklån för investeringar, och är detta en stor flaskhals för dem som vill investera i olika biogasanläggningar. Vi vill se över möjligheterna att inrätta en statlig lånegaranti under en övergångstid för att komma över den tröskel som finns . En statlig lånegaranti är ett medel för att ge politiska visioner om en fossiloberoende fordonsflotta den trovärdighet som saknas . Detta bör ges regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 4 (S, MP, V) (S), i (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas, genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som .