bet · GY01FiU6 · 2010-11-23 00:00:00 — Det är kraftigt under fondens mål på respektive under respektive period. Mot bakgrund av de svaga resultaten genomförde fonden en analys av investeringarna i expansionsbolagen. Resultatet av analysen blev bl.a. att fonden beslutade att successivt, , begränsa investeringarna i expansionsbolag och flytta över investeringarna mot mer mogna tillväxtbolag. Enligt regeringen är beslutet positivt och i linje med pensionssystemets intresse. Avkastningen på fondens investeringar i mogna bolag har legat högt över fondens mål under de båda perioderna 19972009 och 20032009. Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fondens strategiska beslut Sjunde AP-fondens mål är att avkastningen i Premiesparfonden över rullande femårsperioder ska överträffa genomsnittet för alla fonder i premiepensionssystemet, beräknat genom PPM-index, och att det ska ske till låg risk. Målet för Premievalsfonden är att fondens avkastning ska överträffa PPM-index . Regeringen konstaterar att ingen av fonderna har nått styrelsens mål under de senaste femårsperioderna. Premiesparfonden gav en avkastning på , vilket är lägre än PPM-index (under den längre utvärderingsperioden 20012009 överstiger dock Premiesparfondens avkastning PPM-index ). Premievalsfonden gav en avkastning på , dvs. lägre än PPM-index. När det gäller Premiesparfonden och målet att avkastningen ska nås till lägre risk än riskerna i övriga fonder, presenteras i skrivelsen beräkningar som tyder på att risken varit högre i Premiesparfonden än i de övriga fonderna. Även om fondernas resultat jämfört med PPM-index tydligt förbättrats bedömer regeringen att Sjunde AP-fondens resultat är mindre tillfredsställande. En viktig förklaring till fondernas svaga totala resultat är det svaga resultatet från fondernas operativa förvaltning. Sjunde AP-fondens operativa förvaltning Sjunde AP-fonden har inte nått sina mål och resultaten av den operativa förvaltningen är otillfredsställande, enligt regeringen. Premiesparfonden och Premievalsfonden redovisar för perioden en avkastning jämfört med jämförelseindex på respektive . Målet är att överträffa jämförelseindex och att resultatet ska utvärderas . Resultatet påverkas kraftigt av utvecklingen , då Premiesparfonden och Premievalsfonden gav en avkastning jämfört med jämförelseindex på respektive . Regeringen konstaterar att fondernas operativa förvaltning påverkats av effekter som normalt inte ingår i den aktiva förvaltningen. genomförde Sjunde AP-fonden en översyn av sin operativa förvaltning. Översynen resulterade bl.a. i att de traditionella mandaten för den aktiva förvaltningen ersattes av mer kostnadseffektiv passiv förvaltning. Det är dock för tidigt att utvärdera effekterna av de förändringar som genomförts. Enligt regeringen är det emellertid angeläget att verksamheten renodlas och att inslaget av aktiv förvaltning granskas kritiskt, bl.a. mot bakgrund av fondens historia när det gäller operativ förvaltning. Riktlinjerna för miljö och etik I förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2008/09:130) redovisade regeringen resultatet av den offentliga utredningen om fondernas riktlinjer för miljö och etik (SOU 2008:107). I samband med behandlingen av skrivelsen ansåg finansutskottet (bet. 2009/10:FiU6) att regeringen borde undersöka möjligheterna att ta fram metoder för en återkommande utvärdering av fondernas arbete med miljö och etik i den årliga skrivelsen. I den nu aktuella skrivelsen redovisar regeringen sin syn på hur det årliga utvärderingsarbetet bör läggas upp. Metodiken sammanfattas i punkterna nedan: En stor utvärdering liknande den som gjordes 2008 kan inte genomföras alltför ofta, utan en sådan bör genomföras när föregående utvärdering förlorat i aktualitet och relevans. Mellan de större utvärderingarna bör det i stället göras en årlig uppföljning av hur fonderna arbetat med de förslag som redan lagts fram. I förekommande fall bör man också uppmärksamma tillfällen och händelser som utgjort risker för allmänhetens förtroende för fonderna och granska dessa i ljuset av de bedömningar som gjorts i den större utvärderingen. Avgränsade uppdrag kan också vid lämpliga tillfällen lämnas till de konsultfirmor som har i uppdrag att lämna underlag till regeringens årliga utvärdering. Uppföljning av förslagen i SOU 2008:107 Regeringen tar i skrivelsen upp två faktorer som i SOU 2008:107 och i förra årets skrivelse lyftes fram som särskilt viktiga förslaget att fonderna gemensamt skulle utveckla och ta fram en värdegrund samt behovet av trovärdighet som en förutsättning för att fonderna ska få allmänhetens förtroende. Fonderna har enligt regeringen valt att tolka internationella konventioner som skrivit under som ett uttryck för statens värdegrund. Men det är enligt regeringen inte helt korrekt, bl.a. eftersom konventioner oftast är resultatet av politiska kompromisser. Fonderna bör därför komplettera den nuvarande konventionsgrunden med en övergripande värdegrund som kan användas vid kommunikation med allmänheten. Regeringens bedömning från att FörstaFjärde AP-fonderna (även Sjunde AP-fonden bör involveras) inom ramen för bör utveckla en värdegrund enligt förslagen i SOU 2008:107 kvarstår därför. När det gäller trovärdighet och förtroende tar regeringen upp frågan om kravet på öppenhet. Mot bakgrund av fondernas uppdrag och roll är det önskvärt att fonderna tillhandahåller rättvisande information om sin verksamhet och sitt resultat. Redovisningen bör stå i proportion till verksamhetens omfattning och vara lätt att förstå och följa. Regeringen konstaterar att fondernas årsredovisningar inte alltid innehåller fullständiga upplysningar om resultatens bakomliggande orsaker. Händelser som kan påverka allmänhetens förtroende Regeringen har tittat på fondernas stora förluster 2008 och dess påverkan på förtroendet. I utredningen 2008:107 anges avkastning som ett viktigt etiskt mål. Regeringen konstaterar att en stor del av förlusterna återvunnits , varför skadan delvis är reparerad. Regeringen menar dock att fonderna tagit till vara erfarenheterna av börsraset 2008 genom att FörstaFjärde AP-fonderna gjort förändringar i sina förvaltningsprocesser i syfte att skapa bättre beredskap för en mer utbredd marknadsoro. Detta innebär dock inte att risken för nya omfattande förluster försvunnit, enligt regeringen. Avgränsat utvärderingsuppdrag om fondernas bolagsstyrning Regeringen har låtit konsultfirman bedöma FörstaFjärde AP-fondernas agerande som ägare av börsbolag. noterar att fonderna genomför en direkt dialog med bolag som brutit mot fondernas riktlinjer för miljö och etik, i syfte att få förändringar till stånd. Först i sista hand tillgriper fonderna uteslutning av bolaget från portföljen. Uteslutningar sker på rekommendation av . har jämfört FörstaFjärde AP-fondernas agerande med liknande utländska fonders agerande. Jämförelsen visar att flertalet av dessa bedriver en liknande uppföljning av bolag som bryter mot riktlinjerna som FörstaFjärde AP-fonden gör. Fonderna använder sig, precis som de svenska, av extern expertis för att identifiera problembolag och ser uteslutning som en sista utväg. Det finns dock undantag, som t.ex. kanadensiska CPP, som är mycket motvillig till att utesluta aktieplaceringar av miljömässiga och etiska skäl. Danska ATP och norska SPU använder sig i stort sett av samma metod som de svenska fonderna, men de har uteslutit fler bolag än FörstaFjärde AP-fonderna. Sjunde AP-fonden, som inte har rätt att rösta för fondens svenska aktier, har valt en annan inriktning som i högre grad medför uteslutning. Vid det senaste årsskiftet hade Sjunde AP-fonden uteslutit 48 bolag. Andra svenska fonder som AMF och för också dialoger med problembolag men lägger mindre tid på dialoger än vad FörstaFjärde AP-fonderna gör (ibland utesluter de också bolag utan en föregående dialog). I skrivelsen konstateras att FörstaFjärde AP-fonderna i jämförelse med andra likvärdiga fonder äger en mindre andel av aktierna på hemmamarknaden än andra fonder. Tre av fem undersökta utländska pensionsfonder äger mellan och av aktierna på den lokala aktiemarknaden. AP-fonderna äger mellan och av aktierna på Stockholmsbörsen, vilket delvis är naturligt eftersom lagen säger att var och en av fonderna högst får äga av aktierna. Trots detta tenderar AP-fonderna att ägna mer tid åt bolagsstyrning än andra fonder. De resurser som de svenska fonderna lägger ned på bolagsstyrning ligger i nivå med vad som är brukligt för andra större institutionella investerare (motsvarande två heltidsanställda). En viktig faktor bakom detta är det svenska systemet med valberedningar vid styrelseval. AP-fonderna deltar stor utsträckning i valberedningarna. I skrivelsen dras slutsatsen att FörstaFjärde AP-fonderna ägnar mer uppmärksamhet åt samarbete med andra organisationer och investerare än andra svenska fondförvaltare och att de röstar på ett mer fokuserat sätt än utländska fondförvaltare. Till slut konstateras att FörstaFjärde AP-fondernas ägarstyrning fungerar väl, både jämfört med andra svenska pensionsförvaltare och utländska pensionsfonder. De har ett inflytande i bolagsstyrningsfrågor i som motsvarar och, i vissa fall, överstiger deras andelar som aktieägare. Deras riktlinjer för styrning är väl utvecklade, enligt regeringen. Riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna beslutade regeringen om separata riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. I riktlinjerna uttalas bl.a. att AP-fonderna i dialog med övriga ägare bör verka för att riktlinjerna tillämpas så långt som möjligt också i de företag äger. Formuleringarna klargör att fondernas styrelser har det nödvändiga utrymmet att göra egna värderingar. har gett AP-fondernas revisorer i uppdrag att granska fondernas genomförande av regeringens riktlinjer. Regeringen sammanfattar resultatet av granskningen med att det skett en avsevärd anpassning av fondernas agerande till regeringens riktlinjer. Däremot konstaterar regeringen att det i fondernas årsredovisningar saknas en separat och fullständig beskrivning av fondernas tillämpning av riktlinjerna. Redovisningen av beviljade ersättningar till ledande befattningshavare är inte heller fullständig, med ett undantag. En annan avvikelse från riktlinjerna är, enligt regeringen, fondernas tillämpning av riktlinjerna i de bolag de äger aktier i. Enligt regeringen valde AP-fonderna inledningsvis att avstå från att rösta i ersättningsfrågor på vissa bolagsstämmor. Efter hand har dock fonderna reviderat sina riktlinjer genom att kraven på ersättningsvillkor delvis stärkts via t.ex. skärpta krav på utvärdering. FörstaFjärde AP-fonderna understryker dock att det är styrelsernas ansvar att föreslå ersättningsvillkor utifrån bolagets specifika förutsättningar. Regeringen konstaterar vidare att fondernas riktlinjer lett till att AP-fonderna i några uppmärksammade fall röstat emot regeringen vid bolagsstämman. Styrelserna har ansvaret för AP-fondernas agerande, både i rollen som ägare av bolag och när det gäller ersättningsvillkor i AP-fonderna. Regeringen konstaterar därför i skrivelsen att fonderna i rollen som ägare av börsbolag har agerat för andra ersättningsvillkor än de som finns uttalade i regeringens riktlinjer. Enligt regeringens uppfattning är ersättningsfrågor viktiga för förtroendet för AP-fonderna. Därför är det viktigt hur fonderna väljer att arbeta med dessa frågor, också i rollen som ägare av börsbolag. Kostnadsbesparingar genom samarbete mellan fonderna I förra årets skrivelse (2008/09:130) noterades att FörstaFjärde AP-fonderna dittills inte utnyttjat de möjligheter till kostnadsbesparande samarbete som lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder medger. Regeringen angav då att den avsåg att följa upp vilka initiativ i första hand FörstaFjärde AP-fonderna tagit för att undersöka möjligheterna till ytterligare kostnadsbesparande samarbete. initierade fonderna en översyn av utrymmet för samordning. Regeringen konstaterar dock i årets skrivelse att några resultat eller slutsatser av översynen inte har framförts till regeringen. Regeringen anger därför att den förväntar sig en redovisning så snart FörstaFjärde AP-fonderna har dragit slutsatser av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fonderna återhämtade en stor del av de omfattande förluster fonderna gjorde under finanskrisen. En genomgång av resultaten visar att resultatförbättringen fortsatt, trots osäkerheten på finansmarknaderna under inledningen av 2010. Trots bättre resultat är buffertfondernas samlade bidrag till finansieringen av pensionssystemet fortfarande negativt, eftersom avkastningen understiger uppräkningen av inkomstindex med . Utskottet anser dock att fondernas långsiktiga resultat måste bedömas med försiktighet då har varit en relativt unik period på kapitalmarknaderna med två börsfall och stora svängningar i tillgångsvärdena. Utskottet konstaterar vidare att fondernas förvaltningskostnader fortsatte att stiga . Utskottet utgår därför ifrån att regeringen i kommande utvärderingar följer upp vilka mått och steg fonderna tar för att effektivisera verksamheterna och sänka kostnaderna, både internt i de enskilda fonderna och genom samarbete mellan fonderna. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2009/10:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Utskottet noterar att den starka återhämtningen på världens aktiemarknader fick till effekt att AP-fonderna återhämtade en stor del av de mycket omfattande förluster som fonderna gjorde under finanskrisen. Sammantaget redovisade buffertfonderna (inklusive ) ett resultat på nästan , vilket innebär en avkastning efter kostnader på . Det är den högsta årliga avkastningen som buffertfonderna redovisat sedan pensionsreformen genomfördes och innebar att fondernas samlade kapital steg med , från till . Att kapitalet inte ökade lika mycket som resultatet beror på att pensionsutbetalningarna var större än inbetalda pensionsavgifter. Utskottet kan därmed konstatera att 2009 blev som buffertfonderna var tvungna att skjuta till fondmedel för att klara de löpande pensionsutbetalningarna. har avgifterna varit större än utbetalningarna. Trots förra årets rekordresultat är buffertfondernas bidrag till pensionssystemets långsiktiga finansiering (dvs. avkastning utöver inkomstindex) sedan starten fortfarande negativt. Enligt regeringens beräkningar i skrivelsen uppgick det ackumulerade bidraget till minus 2009. Det kan jämföras med ett ackumulerat finansieringsbidrag på drygt minus 2008 och nästan plus 2007. Dessa stora resultatsvängningar visar enligt utskottets mening, precis som utskottet anförde i samband med behandlingen av förra årets skrivelse, att man bör vara försiktig när man bedömer buffertfondernas långsiktiga resultat och deras långsiktiga nytta för pensionssystemet. Det har varit en relativt unik period med två stora börsfall och hög volatilitet i tillgångspriserna. Utskottet kan dock, i likhet med regeringen, konstatera att fondernas avkastning tidigare förhindrat att den automatiska balanseringen av pensionssystemet, den s.k. bromsen, aktiverats , vilket var det år den första gången slog till. Regeringens beräkningar i skrivelsen tyder också på att buffertfonderna inte skulle ha kunnat förhindra aktiveringen av bromsen , även om fonderna hade lyckats med att helt undvika det internationella börsfallet och redovisat ett resultat i linje med inkomstindex. Enligt utskottets mening är det också värt att notera att jämförelser med liknande internationella pensionsfonder visar att buffertfondernas avkastning legat över genomsnittet. Av skrivelsen framgår att flera av fonderna förändrat sina förvaltningsmodeller. En anledning till förändringarna är att fonderna försöker finna arbetsformer som ger dem större möjlighet än tidigare att skydda sig mot och utnyttja den typen av stora svängningar som förekommit . En annan anledning är att erfarenheterna från visar att fondernas resultat av deras operativa förvaltning är och har varit mycket otillfredsställande och kostnadskrävande. I samband med behandlingen av förra årets skrivelse (bet. 2009/10:FiU6) skrev utskottet att man delade regeringens uppfattning att bl.a. det svaga operativa resultatet borde leda till att fonderna ser över sina organisationer och förvaltningsmodeller. Utskottet kan nu konstatera att en sådan utveckling påbörjats, men att det är för tidigt att utvärdera vad detta innebär för fondernas resultat- och kostnadsutveckling. Till följd av förändringarna i förvaltningsmodellerna är skillnaderna i arbetssätt mellan fonderna nu väsentligt större än vad de varit tidigare. Enligt utskottets mening är det en rimlig utveckling som ligger i linje med pensionsreformen och beslutet att inrätta fyra separata AP-fonder. Det ursprungliga motivet till att dela upp kapitalet i fyra fonder var bl.a. att öppna upp för olika typer av förvaltningar och därmed sprida förvaltningsriskerna. Utskottet kan dock konstatera att AP-fondernas samlade förvaltningskostnader fortsatte att stiga . Kostnadsutvecklingen behandlades även i samband med förra årets skrivelse. Utskottet menade då, i likhet med regeringen, att det sannolikt finns möjligheter till kostnadsbesparingar genom administrativt samarbete mellan fonderna (t.ex. IT, ekonomitjänster och personaltjänster). Utskottets ställningstagande byggde bl.a. på en rapport från konsultfirman som menade att besparingspotentialen av administrativt samarbete mellan fonderna är relativt stor. AP-fondslagen ger också fonderna möjlighet att samarbeta på olika områden. Men dessa möjligheter har endast utnyttjats i begränsad utsträckning (t.ex. det gemensamma ). I den nu aktuella skrivelsen anger regeringen att fonderna initierat en översyn av utrymmet för samordning men att fonderna ännu inte har redovisat några resultat av översynen. Enligt utskottets mening är det utomordentligt viktigt att förvaltningen av pensionskapitalet sker kostnadseffektivt. Utskottet utgår därför ifrån att regeringen i kommande utvärderingar följer upp vilka mått och steg fonderna tar för att effektivisera verksamheterna och sänka kostnaderna, både internt i de enskilda fonderna och genom samarbete mellan fonderna. Utskottet kan i detta sammanhang notera att regeringen i budgetpropositionen anger att man planerar att genomföra en översyn av AP-fondernas regelverk (inom ramen för den s.k. pensionsgruppens mandat). Regelverket har varit i bruk och det finns enligt regeringen ett behov av att se över reglerna i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för en god förräntning av kapitalet efter kostnader. anger regeringen att den ska följa upp vilka initiativ FörstaFjärde AP-fonderna tagit för ytterligare samarbete i kostnadsbesparande syfte. I förra årets skrivelse redovisade och kommenterade regeringen de förslag som lagts fram av etik- och miljöansvar. Utredningen var resultatet av en tidigare begäran från utskottet om en grundligare utvärdering av AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö. Ett av kommitténs förslag var att fondernas arbete med etik- och miljöfrågor regelbundet borde utvärderas i regeringens årliga utvärderingar av AP-fondernas verksamhet. Utskottet ansåg i samband med behandlingen av skrivelsen att det är viktigt att AP-fondernas verksamheter löpande utvärderas. Utskottet utgick därför ifrån att regeringen skulle undersöka möjligheterna att ta fram metoder för en återkommande utvärdering av fondernas riktlinjer för miljö och etik i den årliga skrivelsen. I årets skrivelse presenterar regeringen en utvärderingsmodell i fyra punkter. Den går sammanfattningsvis ut på att en stor utvärdering ska göras mer sällan, först när resultaten från den föregående utvärderingen förlorat i aktualitet och relevans. I den årliga skrivelsen ska man i stället följa upp hur fonderna arbetat med de förslag som redan lagts fram, och om det finns anledning ska man i den årliga skrivelsen även ta upp och analysera händelser som kan ha påverkat allmänhetens förtroende för fondernas verksamhet. Om det finns särskilda behov kan regeringen ge avgränsade utvärderingsuppdrag till konsultfirmor där resultaten av uppdragen senare redovisas i den årliga skrivelsen. Enligt utskottets mening verkar regeringens modell för en löpande utvärdering av fondernas riktlinjer för miljö och etik vara rimlig. Utskottet kommer i behandlingen av kommande års skrivelser att vidare bedöma hur utvärderingsmodellen fungerar i praktiken. Utskottet kommenterar miljö- och etikfrågorna ytterligare nedan under avsnittet Riktlinjerna för miljö och etik i AP-fonderna. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att fonderna lyckades återhämta ytterligare en del av de förluster som gjordes . En genomgång av halvårsrapporterna visar att förvaltningen gav ett resultat på ca , trots den stora osäkerheten på finansmarknaderna under inledningen av 2010. Fondernas sammanlagda kapital steg dock med endast eftersom pensionsutbetalningarna överskred pensionsavgifterna även . Med det som anförts ovan föreslår utskottet att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet läggs till handlingarna. Riktlinjerna för miljö och etik i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår motioner om fondernas övergripande arbete med miljö och etik. avslår också motionsförslag om att förbjuda AP-fonderna att placera pensionskapital i vapenindustrin och i företag som sysslar med fossila bränslen. Jämför reservation (MP, V). I motion Fi17 av m.fl. (V) anförs att AP-fonderna inte tar de etiska och miljömässiga riktlinjerna för investeringar på allvar. Det finns enligt motionärerna en bred samsyn om att offentliga medel inte bör investeras i företag som t.ex. bryter mot internationella konventioner. Kraven på AP-fonderna att ge avkastning är överordnat kraven på att investeringar ska göras med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. De två målen är svårförenliga. Motionerna redovisar tre fall där AP-fondernas placeringar bryter mot riktlinjerna för miljö och etik gruvbrytning i , guldbrytning i och oljeutvinning i . Exemplen visar enligt motionärerna att miljö- och etikregler måste väga tyngre i AP-fondernas investeringsbeslut än vad de gör (yrkande 1). Motionärerna menar också att det bör avsättas resurser för att få till stånd en oberoende granskning av AP-fondernas investeringar (yrkande 2). I motion Fi18 av m.fl. (MP) anser motionärerna att regeringen bör återkomma till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik som bygger på det betänkande som lagts fram av Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar. Precis som tar regeringen upp kommitténs förslag i den aktuella skrivelsen men väljer i likhet med att inte vidta några åtgärder. Motionärerna anser precis som kommittén att fondernas hållbarhetsarbete och etiska hänsynstagande måste gå längre än att begränsas till efterlevnaden av lagar och konventioner. Till exempel borde politik för global utveckling kunna användas som värdegrund och integreras i AP-fondernas förvaltningsregler (yrkande 1). I samma motion föreslås också att regeringen ska återkomma till med förslag till riktlinjer som förbjuder AP-fonderna att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet. Enligt motionärerna ger reglerna AP-fonderna möjlighet att välja bort fossil energi i sin förvaltning, men inget händer. I stället satsar fonderna stora pengar på detta område. /08 satsade fonderna i den internationella energisektorn. av dessa medel satsades på investeringar i fossil energi. Fonderna äger aktier motsvarande ett värde på i , världens sex största privata oljebolag, och innehavet i BP uppgår till . AP-fonderna investerar således betydande belopp i den mest klimatstörande verksamhet som finns. Gemensamt kapital som AP-fondskapitalet bör i stället investeras i den omställning till ett klimatsmart samhälle som krävs under de närmaste decennierna (yrkande 2).