bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Antalet samordningsförbund och deras verksamhet ökar i landet som de statliga medlen inte ökar i samma takt utan är kopplade till sjukpenninganslaget. behövs några principer för vad som är en rimlig ekonomisk nivå för samordningsförbunden och hur medlen ska fördelas. Förbundens verksamhet är, som Statskontorets utvärdering visade, till stor del avhängig det engagemang som finns i styrelsen eller från den tjänsteman som verkar i förbundet. För att säkra samverkan bör ytterligare strukturella förutsättningar utvecklas. Det kan vara att som Statskontoret föreslår ta ett samlat grepp om rehabiliteringsfrågan. I ett mer långsiktigt perspektiv bör man överväga hur det centrala stödet bör utformas vad gäller både roller och kompetens. Frågan om samordningsförbund som en struktur för hela landet som kan inkludera olika samverkansaktiviteter bör prövas. I samordningsförbunden pågår en omfattande verksamhet och utvärdering av densamma. Det är ett lagkrav att verksamheten ska både följas upp och utvärderas. saknas från samordningsförbundens sida en mottaglighet för utvärderingars resultat. När man påvisar samhällsekonomisk lönsamhet kan de enskilda samverkansaktörerna inte ta ett gemensamt ansvar för verksamheten utan ser ofta sektorsnyttan som avgörande. Frågan om helhetssyn och ansvaret för denna behöver belysas. Samverkan och finansiell samordning, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf300 av och (båda S) och 2010/11:Sf213 av m.fl. (S), 2010/11:Sf281 av (S), 2010/11:Sf282 av m.fl. (S) och 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 4. Det finns ett behov av en tydligare samverkan mellan de myndigheter som hanterar socialförsäkringssystemen. Även när ohälsotalen i statistiken minskar, möts vi näst intill av människor som beskriver problem som tydligt indikerar att myndigheters sektorisering motverkar en helhetssyn på medborgarnas behov. Det finns därför ett övergripande behov av en helhetssyn på samhällets totala insatser gentemot medborgarna i allmänhet och de som behöver trygghetssystemen i synnerhet. Som ett exempel kan nämnas dagens stöd till vuxna med bland annat neuropsykiatriska funktionshinder. De regionala skillnaderna när det gäller tillgänglighet till utredningsmöjligheter och behandling samt tillgång till skola och yrkesutbildning är stora. Det innebär att det kan vara avgörande var i landet du bor för om du ska få ett rimligt stöd eller inte. Samverkan och finansiell samordning, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf281 av (S), 2010/11:Sf282 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf300 av och (båda S) samt 2010/11:Sf213 av m.fl. (S) och 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 4. Samordningen mellan Arbetsförmedlingen och övriga myndigheter som hanterar socialförsäkringen måste ses över och förbättras för att komma till rätta med de problem som finns. Den nya förändrade sjukförsäkringen har medfört att alltför många hamnar mellan stolarna då de blir utförsäkrade från , eftersom de bedöms vara för friska för att få sjukpenning. De hänvisas då till Arbetsförmedlingen, men där bedöms de inte vara tillräckligt friska för att kunna arbeta. Den enskilde hamnar då mellan stolarna och får inte någon ekonomisk ersättning utan hänvisas i förlängningen till att söka försörjningsstöd. Det är inte rimligt att man i en mycket svår situation ska bollas mellan olika myndigheter och utsättas för en mycket svår press som inte bidrar till att påskynda tillfrisknandet. Den finansiella samordningen via måste förbättras för att öka den enskildes möjligheter att återvända till arbetsmarknaden. Ekonomisk situation för personer med medfödda funktionsnedsättningar, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf221 av (S) och 2010/11:Sf303 av m.fl. (C). Utredningen av aktivitetsersättningen, Brist på brådska (SOU 2008:102), uppmärksammar problemet med att människor med medfödda eller tidigt förvärvade funktionsnedsättningar i stor utsträckning lever i livslång fattigdom. Vi vet att många föräldrar med vuxna barn är tvungna att skjuta till pengar för att månadens utgifter ska täckas. Den nämnda utredningen konstaterade att sjukförsäkringssystemet egentligen inte är utformat med tanke på den som aldrig har varit inne i systemet och haft möjlighet att etablera en arbetsinkomst. En översyn av hela den ekonomiska situationen för denna grupp föreslogs. Det är hög tid att en sådan översyn genomförs. Personer som har medfödda funktionsnedsättningar måste garanteras goda livsvillkor oavsett arbetsförmåga. Arbetsskadeersättningar, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf299 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf209 av och (båda C), 2010/11:Sf254 av m.fl. (V) och 2010/11:Sf302 av (FP). En översyn behöver göras av arbetsskadeförsäkringen. Dagens arbetsskadeförsäkring har en rad brister. Långa handläggningstider, långa väntetider på rehabilitering, bristande samordning, svaga drivkrafter för arbetsgivarna och oklara totala kostnader leder till att den enskilda individen hamnar i kläm mellan olika parter. Vid sidan av att den skadade lever i ovisshet om huruvida arbetsskadeersättning kommer att betalas ut och i vilken utsträckning, fördröjs viktiga rehabiliteringsinsatser. Situationen för en arbetsskadad kan leda till ett utanförskap där möjligheterna att påverka sin livssituation upplevs vara begränsade. konstaterade i en granskning att det finns brister i hantering av arbetsskadeförsäkringen. Arbetsgivarna är en central part vad gäller dels att förebygga och uppmärksamma skadliga arbetsmiljöer, dels att bidra till en snabb och lyckosam rehabilitering. De har ett långtgående ansvar för den anställdes arbetsmiljö, vad gäller både förebyggande åtgärder och rehabilitering, vilket regleras i bl.a. arbetsmiljölagen. Tyvärr brister arbetsgivarna i många fall i sina skyldigheter. Till viss del kan det bero på avsaknaden av sanktionsmöjligheter, men det finns inte heller några tydliga drivkrafter för arbetsgivare att vidta arbetsmiljöförbättringar. För en enskild arbetsgivare kan det vara mindre kostsamt att ersätta den sjukskrivne med en vikarie framför att bidra till rehabilitering för den arbetsskadade. Arbetsskadeersättningar, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf254 av m.fl. (V) och 2010/11:Sf209 av och (båda C), 2010/11:Sf299 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf302 av (FP). En utredning bör tillsättas med syftet att se till att både kvinnor och män ges tillgång till en rättssäker process vid arbetsskada och att den som fått en arbetsskada godkänd ska få en skälig ersättning. Arbetsskadeförsäkringen bör förbättras. Utgångspunkten för en översyn ska vara principen om att en försäkrad ska hållas skadeslös. Inkomst ska vara pensionsgrundande. Eftersom försäkringen ska hålla den försäkrade skadeslös vid inkomstbortfall, bör även retroaktiv ränta ge pensionsrätt. Livräntan ska ersätta inkomstbortfallet; en översyn bör göras av hur detta ska ske fullt ut. En fråga som då också bör belysas är möjligheten att få sjukpenning och livränta . Allt färre arbetsskadeärenden prövas, men inget tyder på att det är ett resultat av en så snabb förbättring av arbetsmiljöerna. I en översyn bör systemet för kunskapsinhämtning kring olika arbetsskador analyseras. De senaste forskningsrönen behöver snabbt implementeras i beslutsunderlagen för . behöver utökat utrymme att beställa och sammanställa forskning. Detta gäller inte minst förslitningsskador i rörelseorganen och psykosociala diagnoser samt andra svårbedömda sjukdomstillstånd. Det behöver även utredas om utformningen av bevisregeln kan ha bidragit till att syftet med reformen inte förverkligades. handläggare måste ha utrymme för att göra bra och fullständiga arbetsskadeutredningar. Regeringen måste via budget och regleringsbrev skapa förutsättningar för en rättssäker tillämpning av regelverket; målet ska inte enbart vara att minska utbetalda ersättningar. Arbetsskadeersättningar, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf209 av och (båda C) och 2010/11:Sf254 av m.fl. (V), 2010/11:Sf299 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf302 av (FP). Lagen om arbetsskador behöver ses över i syfte att göra den mer jämlik, rättvis och lättare att tillämpa. har en internationellt sett unik lagstiftning om arbetsskador. Den innebär att i princip alla sjukdomar kan godkännas som arbetsskada. Detta s.k. generella arbetsskadebegrepp innebär att det i varje enskilt fall ska undersökas om den skadelidande varit utsatt för skadliga förhållanden i arbetsmiljön (skadlig inverkan), om ohälsa uppkommit och om övervägande skäl talar för ett orsakssamband mellan denna inverkan och denna ohälsa. Beslut om att det finns ett orsakssamband förutsätts bygga på att handläggaren på gör en genomgång av den aktuella vetenskapliga litteraturen i princip i varje enskilt fall. Att detta inte sker eller ens kan ske på ett rättssäkert, rättvist och effektivt sätt framgår av betydande skillnader i bedömningar i olika delar av landet och för kvinnor och män samt av de långa handläggningstiderna. Det kan därför finnas skäl att överväga en övergång till ett system som finns i . Detta bygger på en kombination av det ovan nämnda generella arbetsskadebegreppet och en särskild lista över sjukdomar och med dessa sammanhörande riskfyllda expositioner, för vilka ett orsakssamband bedömts föreligga, grundat på aktuell vetenskaplig evidens. ärendehandläggning m.m., punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf250 av (FP), 2010/11:Sf260 av (KD) yrkandena 13, 2010/11:Sf293 av och (båda S), 2010/11:Sf335 av och (båda KD) yrkandena 13 och 2010/11:Sf356 av och (båda SD) samt 2010/11:Sf217 av (S) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sf283 av (S), 2010/11:Sf286 av (FP) och 2010/11:Sf325 av och (båda S). har haft problem med långa handläggningstider, vilket har inneburit problem för de försäkrade. De bör ha rätt till snabb handläggning. måste fungera så att människor får sina pengar . Därför ska myndigheter betala en ekonomisk kompensation vid försenade utbetalningar eller beslut som drar ut under förutsättning att den som ansöker lämnat in alla uppgifter som behövs i ärendet. Den som kontaktar en myndighet för att få hjälp och råd ska inte behöva känna osäkerhet inför när man kan vänta sig besked eller vilket regelverk som gäller och vilka överklagningsmöjligheter som finns. Varje myndighet bör därför utfärda tydliga servicegarantier så att den som söker hjälp hos myndigheten vet vilken service de kan förvänta sig. Myndigheterna bör även fortlöpande följa upp hur väl de lever upp till de garantier de utfärdat. För att värna och skydda de medborgare som har behov av det bör regeringen se över möjligheterna att inrätta en försäkringskasseombudsman. Det är ett problem att i vissa fall valt att överpröva och underkänna utlåtanden från en behandlande läkare när det gäller sjukpenning eller sjukersättning. Det går inte att överklaga de försäkringsmedicinska rådgivarnas bedömning. Rådgivarnas roll och arbete måste därför ses över. Rättssäkerheten för den enskilde bör stärkas i samband med prövning gentemot sjukförsäkringssystemet. Det ska göras obligatoriskt för de försäkringsmedicinska rådgivarna att träffa och undersöka personer som söker sjukersättning eller sjukpenning, innan överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. Luckorna i dagens sjukförsäkringssystem är ett problem för enskilda individer som på grund av myndighetens brist på kännedom om patientens totala hälsotillstånd hamnar i kläm. Eftersom den försäkringsmedicinska rådgivaren är den behandlande läkaren behövs mer fortbildning i nya medicinska rön i metoder och behandlingar. Därför bör regeringen inse vikten av fortbildning för försäkringsmedicinska rådgivare i utvecklingen av behandlingsmetoder och läkemedel och för läkare i att skriva försäkringsmedicinska underlag samt kompetensutveckling för handläggare i hanteringen av det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Änkepension, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf243 av (FP). Stora förändringar har skett i samhället , t.ex. har jämställdheten mellan män och kvinnor ökat och medellivslängden ökat väsentligt. Att både män och kvinnor bibehåller sin hälsa och lever allt längre innebär också att nya relationer etableras och äktenskap ingås allt högre upp i åldrarna. Den regel som innebär att det för rätt till änkepension krävs att äktenskapet har ingåtts innan mannen fyllt bör därför tas bort. bör ge regeringen till känna att en översyn av den aktuella lagstiftningen bör göras. Bostadstillägg till pensionärer, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf211 av m.fl. (S), 2010/11:Sf212 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf290 av (M). Inkomstreglerna och kompensationsgraden i bostadstillägget till pensionärer måste täcka de verkliga boendekostnaderna för att inte pensionärernas köpkraft ska urholkas. Vidare bör regelverket ses över vad gäller de pensionärer som bor på en lantbruksfastighet eller i en egen fastighet. Reglerna är betydligt snävare i dessa fall. Insatserna för att informera pensionärerna om möjligheterna att söka bostadstillägg måste också intensifieras eftersom många av dem som har rätt till förmånen inte har ansökt om den. Detta bör ges regeringen till känna. Pensionsfrågor i övrigt, punkt 21 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf357 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2010/11:Sf225 av m.fl. (FP), 2010/11:Sf262 av m.fl. (V), 2010/11:Sf269 av m.fl. (MP) och 2010/11:Sf337 av (KD) yrkande 1. Pensionsöverenskommelsen, som en bred majoritet bestående av fem partier i står bakom, är en av de viktigaste förutsättningarna för att värna tryggheten för pensionärerna. För att pensionssystemet ska klara att ge pensionärerna ekonomisk trygghet krävs att många människor arbetar, vilket i sin tur förutsätter satsningar på bl.a. arbetsmiljöarbete, rehabilitering, utbildning och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Inom bör förbättrade förutsättningar för att människor ska orka arbeta till dess de är diskuteras. Det anförda bör ges regeringen till känna. Pensionsfrågor i övrigt, punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf269 av m.fl. (MP) och 2010/11:Sf225 av m.fl. (FP), 2010/11:Sf262 av m.fl. (V), 2010/11:Sf337 av (KD) yrkande 1 och 2010/11:Sf357 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3. En oberoende översyn bör göras av pensionssystemet och hur det faller ut för olika grupper i samhället liksom om det finns behov av att ytterligare öka kunskapen om systemet. Vidare bör översynen avse om pensionsreformen ger ett långsiktigt hållbart system både socialt och ekonomiskt och som går att förena med ett ekologiskt hållbart samhälle. Krav på etik och miljö bör ställas även på de fonder som väljer att ingå i premiepensionssystemet och det bör skapas ett statligt placeringsalternativ som tar miljöhänsyn samt sociala och etiska hänsyn och som är fullt inriktat på förnybar energi. Det är också viktigt att alla partier i , inte bara de fem som ingår i Pensionsgruppen, får information om pensionssystemet. Ett tillkännagivande om detta bör göras. Pensionsfrågor i övrigt, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf262 av m.fl. (V) och 2010/11:Sf225 av m.fl. (FP), 2010/11:Sf269 av m.fl. (MP), 2010/11:Sf337 av (KD) yrkande 1 och 2010/11:Sf357 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3. Dagens pensionssystem höll inte för den första finansiella krisen, och det är hög tid att göra en parlamentarisk översyn av systemet. De ekonomiska riskerna i det nya pensionssystemet har överförts från staten till de enskilda pensionärerna. Systemet är varken stabilt eller förutsägbart och måste förändras i grunden. Staten och samhället måste ta de ekonomiska riskerna, inte de enskilda pensionärerna. För att hindra att klyftorna mellan olika grupper djupnar och att spekulationen i premiepensionen ökar krävs ett nytt rättvist system som omfördelar samhällets resurser ett reformerat ATP-system. Pensionerna ska följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen. Pensionssystemet ska garantera att även de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och att kvinnor inte missgynnas. Vidare är pensionssystemet underfinansierat och premiepensionsavgiften behöver föras över till inkomstpensionen för att förstärka den. För att skapa ett stabilt pensionssystem behövs det en parlamentarisk utredning som är öppen för alla partier och som arbetar i dialog med bl.a. pensionärsorganisationerna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mål för utgiftsområde 12, punkt 22 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: godkänner att målet för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer och barn upphör att gälla, avslår regeringens förslag till mål för utgiftsområdet och beslutar att godkänna det mål för utgiftsområdet som anges i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, bifaller delvis proposition 2010/11:1 utgiftsområde 12 punkt 1 och avslår motion 2010/11:Sf395 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi vill föreslå att målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik ska fastställas till att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska inom ramen för den generella välfärden. Målet har god överensstämmelse med de principer utifrån vilka politikområdet är uppbyggt. För ett välfärdsland med ambitioner kan knappast signalen att barn ska vara en ekonomisk börda vara rimlig. En solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn är en viktig del i vår generella välfärd. På motsvarande sätt är en solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan generationer, mellan arbetande och arbetslösa, mellan sjuka och friska viktiga inslag i vår trygghetsmodell. Regeringen har beskrivit att regeringens föreslagna nya mål, liksom det tidigare, betonar förutsättningarna snarare än utfallet och att det finns en viss acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla familjer. Vi motsätter oss en utveckling där klyftor medvetet tillåts öka mellan familjer med barn och övriga grupper i samhället. Mål för utgiftsområde 12, punkt 22 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: godkänner att målet för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer och barn upphör att gälla, avslår regeringens förslag till mål för utgiftsområdet samt beslutar att godkänna det mål för utgiftsområdet som anges i reservationen. 2010/11:Sf395 av m.fl. (MP) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2010/11:1 utgiftsområde 12 punkt 1 och avslår motion 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Det finns ett behov av ett tydligt mål för familjepolitiken som bl.a. utgår från att minska de ekonomiska och sociala klyftorna. Målet bör vara: Familjepolitiken ska ge förutsättningar för goda ekonomiska och sociala levnadsvillkor för alla barnfamiljer. Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska och jämställdhet mellan könen ska uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Målet framhåller det omfördelande syftet med trygghetssystemens utformning och att familjepolitiken även ska vara utformad så att den bidrar till en utveckling mot ökad jämställdhet i samhället. Moderniserad lagstiftning, punkt 23 (S, MP, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf352 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 2. växer allt fler barn upp i fattiga familjer. Vi vill minska barnfattigdomen. Vårt mål är att antalet familjer i behov av socialbidrag ska vara 50 000 färre 2015. Barnfamiljer är väldigt olika, nu mer . Mer än var femte barn växer upp i en annan familjekonstellation än den med sina biologiska föräldrar. Vi vill bl.a. ta ett samlat grepp om familjepolitiken och modernisera lagstiftningen så att den passar alla typer av familjebildningar. Hushåll med låg ekonomisk standard, punkt 24 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2010/11:Sf229 av (S), 2010/11:Sf237 av (S), 2010/11:Sf247 av (S), 2010/11:Sf279 av (S), 2010/11:Sf305 av m.fl. (S), 2010/11:Sf308 av och (båda S), 2010/11:Sf327 av m.fl. (S), 2010/11:Sf370 av (S) och 2010/11:Sf380 av m.fl. (S). är skillnaderna mellan barn stora i och de ökar med den borgerligt förda politiken. Vissa barn föds till knappa förhållanden där ensamstående föräldrar får vrida och vända på varenda krona för att få livet att gå ihop. Andra föds i familjer där resurser, kontakter, språksäkerhet och rika valmöjligheter är en självklarhet. Vissa barn kommer alltid att ha ett försprång. Därför är det så viktigt med en solidarisk politik som stöder de barn som föds till sämre villkor. Hushåll med låg ekonomisk standard, punkt 24 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf237 av (S), 2010/11:Sf370 av (S) och 2010/11:Sf380 av m.fl. (S) samt 2010/11:Sf229 av (S), 2010/11:Sf247 av (S), 2010/11:Sf279 av (S), 2010/11:Sf305 av m.fl. (S), 2010/11:Sf308 av och (båda S), 2010/11:Sf327 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 9. Omkring en kvarts miljon barn i beräknas växa upp i fattiga familjer där brist på pengar är ett ständigt problem. Barnfattigdom förekommer i hem där föräldrarna är arbetslösa, deltidsarbetande eller lågavlönade. En majoritet av de fattigaste barnen har utländsk bakgrund eller lever med en ensamstående förälder. Det finns två faktorer som var för sig ökar risken för ekonomisk utsatthet att ha utländskt ursprung och att växa upp med en ensamstående förälder. Tillsammans förstärker dessa två faktorer varandra och mångdubblar risken för fattigdom. Ur ett barnperspektiv är det allvarligt att andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ökar eftersom det innebär risk för både sociala och ekonomiska problem.