bet · GY01FiU2 · 2010-12-14 00:00:00 — beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till om högst , motsvarande ca . Krediten var ett tillägg till IMF:s och EU:s finansiella stöd till och en del av de nordiska ländernas krediter till . Regeringen konstaterar att det ekonomiska läget i ljusnat betydligt och att förutsättningarna för att finansiera sitt budgetunderskott på marknaden har förbättrats avsevärt. har ingenting av de svenska och nordiska krediterna till betalats ut. Den lettiska regeringen har förklarat att den tills vidare inte har för avsikt att begära någon utbetalning av de nordiska krediterna. Revisionens iakttagelser inom området De allra flesta årsredovisningarna för myndigheterna inom utgiftsområdet har av (RiR) bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. De myndigheter som fått revisionsberättelser med invändningar är för Verket för förvaltningsutveckling (för att inte ha kostnadsfört framtida lokalkostnader) och SCB (för att inte ha redovisat vilka åtgärder som vidtagits till följd av en revisionsrapport). Inom ramen för den årliga revisionen har RiR tagit fram revisionsrapporter för Kammarkollegiet och SCB. Revisionsrapporten för Kammarkollegiet handlar bl.a. om myndighetens ramavtalsupphandlingar inom IT-området. Revisionsrapporten för SCB handlar bl.a. om stora brister i SCB:s ledning, styrning och uppföljning av IT-miljön för konsumentprisindex och av nationalräkenskaperna samt bristande förberedelser av tillämpningen av den nya förordningen om intern styrning och kontroll. Utgiftsområde 2 har berörts av ett tiotal rapporter inom den s.k. effektivitetsrevisionen. Av tabell 1 framgår vilka rapporter som berört utgiftsområdet och som regeringen bedömt vara färdigbehandlade. Tabell 1 Färdigbehandlade revisionsrapporter som berör utgiftsområdet Statliga myndigheters bemyndigande redovisning Granskning av SPV:s interna styrning och kontroll av informationssäkerheten Redovisning av myndigheternas betalningsflöden Konsumentskyddet inom det finansiella området Statliga bolag och den offentliga upphandlingen Det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionen Regeringens uppföljning av överskottsmålet Bidrag som regeringen och fördelar Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter Regeringens styrning av informationssäkerhetsarbetet i den statliga förvaltningen Granskning av årsredovisning för staten 2006 Regeringens analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Sambandet mellan utgiftstaket, överskottsmålet och skattepolitiken regeringens redovisning Styrelser med fullt ansvar Regeringens redovisning av budgeteffekter Statligt bildade stiftelser regeringens insyn och uppföljning Regeringens hantering av tilläggsbudgeten Granskning av Årsredovisning för staten 2007 Delpension för statligt anställda tillämpning och effekter Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning i budgetpropositionen Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition De effektivitetsrapporter som berör utgiftsområdet och som enligt regeringen ännu inte är färdigbehandlade framgår av tabell 2. Tabell 2 Revisionsrapporter som berör utgiftsområdet som inte är färdigbehandlade Krisberedskap i betalningssystemet Tekniska hot och risker Regeringens redovisning av arbetsmarknadspolitikens förväntade effekter Tillämpning av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning av budgetpropositionen E-legitimation en underutnyttjad resurs Statens garantier i finanskrisen Från många till en sammanslagningar av myndigheter Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition RiR:s rapporter om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket kommenteras av regeringen i bl.a. finansplanen och i avsnitt 12.6 under avsnittet Granskning, kontroll och ekonomisk styrning. I punkterna nedan anges vilka revisionsrapporter som regeringen kommenterar under utgiftsområde 2. I punkterna ges en kort sammanfattning av regeringens kommentarer till rapporterna. Rapporten om IT-investeringar över gränserna (RiR 2009:18). Regeringen konstaterar att man i budgetpropositionen tillför resurser för strategiska e-förvaltningsprojekt. Detta kommer enligt regeringen att bidra till att säkerställa myndighetsövergripande IT-investeringar. Regeringen anger vidare att man delar RiR:s bedömning att en översyn av registerlagstiftningen bör genomföras. Rapporten en underutnyttjad resurs (RiR 2009:19). Regeringen delar RiR:s bedömningar att det finns en del brister när det gäller bl.a. upphandlingsmodell för och marknadsföring av e-legitimation. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en nämndmyndighet för samordning av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering. Myndigheten ska enligt planeringen inleda sin verksamhet . Rapporten i finanskrisen (RiR 2009:26). Regeringen har gett i uppdrag att lämna ett förslag till hur en årlig bedömning av riskerna i de samlade statliga garantierna kan göras. Förslaget ska innehålla en enhetlig analys av riskerna i de olika garantiengagemangen. Uppdraget ska avrapporteras . Därefter ska regeringen bereda förslag i syfte att få till stånd en mer samlad riskredovisning till . Rapporten många till en sammanslagningar av myndigheter (RiR 2010:3). I rapporten rekommenderar RiR regeringen att bl.a. ge myndigheterna i uppdrag att följa upp variationer i behandlingstider samt att myndigheterna bör få i uppdrag att utvärdera sammanslagningarna. Regeringen kommenterar RiR:s rapport med avseende på under utgiftsområde 10 avsnitt 3.7.5. Regeringen anger att RiR:s rapport utgör en viktig grund för den fortsatta styrningen av . När det gäller uppföljning av variationer i behandlingstider anser regeringen att redan har det uppdraget. Möjligtvis kan det finnas skäl att se över behovet av återrapporteringskrav. De minskade regionala skillnaderna i sjukfrånvaro tyder enligt regeringen på att handläggning blivit mer enhetlig. Regeringen anger att den anser att RiR:s rapport, i de delar som berör , är färdigbehandlad. Rapporten i statens betalningar (RiR 2010:13). Med anledning av slutsatserna och rekommendationerna i RiR:s rapport gav regeringen , och i uppdrag att redogöra för vilka åtgärder myndigheterna kommer att vidta för att ytterligare öka säkerheten i statens betalningar. Uppdraget ska slutrapporteras till regeringen . Vidare gav en utredare i uppdrag att utreda hur statens förmåga att hantera allvarliga kriser i betalningssystemet kan stärkas. Utredaren ska avrapportera till regeringen . Krediter till andra stater För att begränsa finanskrisens effekter har gett bilaterala lån till och . Oron på den internationella finansmarknaden ökade kraftigt , bl.a. till följd av de ekonomiska och statsfinansiella problemen i och de övriga s.k. PIGS-länderna (, , och ). beslutades det om ett omfattande stödpaket till på totalt . avser att delta i paketet med ett bilateralt lån till på ca . Enligt utskottets mening är det viktigt att på olika sätt bidrar till att motverka och mildra effekterna av den finansiella krisen. är en mycket öppen ekonomi och har allt att vinna på att det råder ekonomisk och finansiell stabilitet i omvärlden. Med tanke på den senaste utvecklingen går det enligt utskottets mening inte att utesluta att fler länder i närtid kan komma att behöva finansiellt stöd. har beredskap för en sådan utveckling. Utskottet delar dock den bedömning som och regeringen framfört tidigare vid olika tillfällen. De bilaterala krediter som gett till och och avser att ge till är inte prejudicerande för krediter till andra länder, utan svenska bilaterala lån måste prövas från fall till fall. Utskottet kan konstatera att det har uppstått en antal allvarliga fel i framför allt statistiken för konsumentprisindex (KPI) och nationalräkenskaperna (NR). Båda dessa statistikgrenar har stor betydelse för utformningen av både finanspolitiken och penningpolitiken. Som framgår av redovisningen ovan har i rapporter och invändningar pekat på att det finns stora brister i ledning, styrning och uppföljning av IT-miljön för KPI och NR samt i myndighetens förberedelser för att tillämpa den nya förordningen om intern styrning och kontroll. Regeringen anger i budgetpropositionen att man ser allvarligt på de uppkomna problemen. I regleringsbreven anges att SCB löpande ska rapportera om arbetet med att säkerställa kvaliteten i statistiken och arbetet med att säkerställa den interna styrningen och kontrollen. Enligt regleringsbrevet ska skriftliga redovisningar lämnas till regeringen , och . Regeringen bedömer dock att de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga. Regeringen anger att man noga kommer att fortsätta att följa arbetet och att SCB senast ska uppvisa väsentliga kvalitetsförbättringar. Som framgår under avsnittet Anslagen 2011 inom utgiftsområde 2 höjs anslaget till SCB tillfälligt med 2011 för kvalitetsförbättrande åtgärder. Utskottet delar regeringens uppfattning och ser mycket allvarligt på kvalitetsbristerna i SCB:s ekonomiska statistik. Vid utformningen av den ekonomiska politiken är det extremt viktigt att statistiken ger en riktig bild av hur den ekonomiska utvecklingen ser ut. Utskottet utgår ifrån att SCB vidtar kraftåtgärder för att förbättra den statistiska kvaliteten och att regeringen mycket tätt följer SCB:s kvalitetsarbete. Säkerheten i statens betalningar Enligt utskottets mening är det utomordentligt viktigt att säkerheten i statens betalningar är hög. Utskottet vill dock i detta sammanhang avvakta med att ytterligare kommentera frågan eftersom utskottet är mitt uppe i en behandling av i statens betalningar (RiR 2010:13). Mål och resultat för är en del av kontrollmakt och ansvarar för oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. reviderar hela beslutskedjan i den verkställande makten och ska förse med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. bör sträva efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. delar in sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att och i enlighet med god revisionssed lämna revisionsberättelser om årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamheten främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Vidare gäller att revisionen ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet. Vidare är målet att stärka parlamentens kontrollmakt samt bidra till uppbyggnaden av en god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Målet för den omvärldsriktade verksamheten är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. nådde ett tillfredsställande resultat inom sina verksamhetsgrenar. Inom effektivitetsrevisionen slutfördes 30 granskningar. Inom den årliga revisionen av myndigheternas årsredovisningar genomfördes 286 revisioner, samtliga lämnades och utfördes enligt god sed. Inom det internationella utvecklingssamarbetet genomfördes planerade aktiviteter huvudsakligen i enlighet med plan och fastställd inriktning. Den omvärldsriktade verksamheten ökade i omfattning , dels genom nya uppdrag inom ramen för den internationella organisationen för högre revisionsorgan (Intosai), dels genom ökade kommunikationsinsatser i anslutning till genomförda granskningar. Till följd av besparingar 2008 fanns ett stort behov av rekrytering och kompetensförstärkning. Stora insatser har gjorts för att säkerställa nödvändig kompetens, inte enbart genom en ökning av antalet anställda utan också genom att utnyttja extern kompetens. har arbetet med att stärka kvaliteten inom samtliga verksamhetsgrenar fortsatt. Inom effektivitetsrevisionen har en studie genomförts i samarbete med i syfte att få till stånd en extern bedömning av kvaliteten i granskningsrapporterna. En första genomgång av granskningsrapporter visar att rapporterna lever upp till kvalitetskraven. Studien har också gett värdefulla erfarenheter om hur fortsatta externa kvalitetsbedömningar av rapporterna kan organiseras. har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra en extern revision av . Externrevisorerna bedömer i revisionsberättelsen att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. behandlade utskottet (RiR) årsredovisning , externrevisorns revisionsberättelse och revisionspromemoria samt (bet. 2009/10:FiU27). Utskottet tog då bl.a. upp besparingsåtgärderna och deras effekter på verksamheten. Utskottet noterade att externrevisorn granskat process för ekonomisk uppföljning. Externrevisorn konstaterade att myndighetens arbete med verksamhetsprognoser visserligen förbättrats jämfört med tidigare, men poängterade att det är viktigt att en myndighet har en kontinuerlig uppföljning som leder till skyndsamma och adekvata åtgärder. Utskottet underströk därför i sitt ställningstagande vikten av kontinuerlig ekonomisk uppföljning. Avvikelser från budget behöver kunna uppmärksammas för att ge myndigheten rimliga möjligheter att genomföra väl avvägda åtgärder i stället för kortsiktiga åtgärder , skrev utskottet. Utskottet behandlade också inköpen av extern kompetens och kvaliteten i granskningsverksamhet. Utskottet noterade att kostnaderna för extern kompetens uppgick till 2009, vilket är en ökning jämfört med . Störst var ökningen inom effektivitetsrevisionen. Utskottet noterade att kostnaden per publicerad rapport var 2009, en ökning jämfört med . Sammanfattningsvis ansåg utskottet att bör analysera och rapportera till hur inköpen av extern kompetens höjt kvaliteten i granskningsverksamheten och vilken typ av extern kompetens som köpts in. En av anledningarna till utskottets ställningstagande var att det enligt utskottet inte gick att utesluta att de ökade kostnaderna för extern kompetens mer var ett sätt att säkerställa verksamhetsplanen än ett uttryck för en långsiktig strategi för att höja kvaliteten i granskningsverksamheten. behöver arbeta utifrån en tydlig strategi när det gäller inriktningen på extern kompetens i granskningsverksamheten, menade utskottet. förändras delar av RiR:s verksamhet till följd av uppföljning av revisionsreformen (bet. 2010/11:KU2). Förändringarna innebär bl.a. att RiR ska lämna sina granskningsrapporter direkt till . Regeringen ska redovisa till vilka åtgärder man vidtagit eller avser att vidta med anledning av en granskningsrapport. ersätts med ett parlamentariskt råd och en riksrevisor blir ensam beslutsfattare i administrativa och organisatoriska frågor. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det även gjorts förtydliganden av revisionslagen med innebörden att RiR:s effektivitetsrevision inte bör snävas in mot granskning av regelefterlevnad. Anslagen 2011 inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslag enligt regeringens och styrelses förslag inom utgiftsområde 2. En motion om besparingar i den statliga myndighetssektorn avslås. I regeringens förslag finansieras avgifterna till de planerade tillsynsmyndigheterna i över ramanslag. Utskottet anser att avgifterna bör tas upp under ett eget anslag, detta för att förbättra kontrollen och genomlysningen av avgifterna och avgiftsutvecklingen. Utskottet utgår därför ifrån att regeringen i budgetpropositionen under utgiftsområde 2 föreslår ett nytt anslag för avgifterna till de europeiska tillsynsmyndigheterna. Jämför särskilt yttrande (S, MP, V). Utgiftsområdet 2 består för av 17 anslag, två mer än under . En del av oppositionspartierna föreslår också att ett nytt anslag införs. I tabell 3 redovisas regeringens respektive oppositionspartiernas förslag till ramar för anslagen inom utgiftsområdet. Tabell 3 Regeringens och oppositionens förslag till anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslag (ramanslag) Avvikelse gentemot regeringens förslag Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Nytt anslag: Effektivisering av myndigheter Regeringen föreslår i budgetpropositionen att de sammanlagda anslagen inom utgiftsområdet ska uppgå till 2011. Hur anslagen fördelar sig på olika verksamheter framgår av tabell 3. I tabell 4 framgår även skillnaden mot nivån 2010 (i vissa fall inklusive de förändringar som gjorts i samband med tilläggsbudgetar 2010, se fotnot). De nästan motsvarar ramen för utgiftsområdet i steg 1 i budgetprocess. Ramen inkluderar också styrelses förslag till anslag för 2011. Nedan kommenteras kortfattat regeringens förslag till anslag utöver regeringens förslag till omräkning av anslagen till följd av pris- och löneutvecklingen. Tabell 4 Regeringens föreslagna anslagsbelopp 2011 i förhållande till anslagsbeloppen 2010 Anslag (ramanslag) 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 1 Inklusive tilläggsbudgetar . Sammantaget ökar anslaget med till nästan 2011 (regeringen beräknar att kommer att disponeras av Statskontoret). Anslaget ökar med genom att medel som tidigare använts för att finansiera avvecklingen av Verket för förvaltningsutveckling överförs till anslaget. Vidare minskas anslaget med genom att finansieringen av E-delegationens och arbete med normering inom e-förvaltning förs över till anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1. Anslaget minskas också med genom att finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen förs till ett nytt anslag, 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Sammantaget ökar anslaget med nästan . Anslaget ökar med genom att medel som tidigare tillfälligt använts för att finansiera avvecklingen av Verket för förvaltningsutveckling återförs till anslaget. Vidare ökar anslaget med 15,6 miljoner för finansiering av verksamheten inom för utveckling i staten () inklusive . Anslaget ökar också med till följd av kraftigt stigande ärendevolymer för . Kammarkollegiet ansvarar för kanslistödet åt överklagandenämnden. Anslaget minskar sedan med 0,4 miljoner genom den förändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas även med för minskade uppföljningskostnader. Anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Nytt anslag som uppgår till 2011 för utveckling och förvaltning av statens informationssystem för budgetering och uppföljning, . Anslaget består bl.a. av medel som överförts från anslag och från andra anslag som tidigare använts för att betala avgifter till . Anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Sammantaget minskar anslaget med 2011 genom att kostnaderna för och flyttas till anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Detta är utgiftsområdets största anslag och det ökar sammantaget med 2011. Höjningen förklaras till stor del av en uppgång i prisbasbeloppet och en relativt stor ökning av antalet förmånstagare. Ökningen av förmånstagare speglar generationsskiftet inom statsförvaltningen. Sammantaget ökar anslaget med . Sammantaget ökar anslaget med . Anslaget minskar med på grund av den ändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen och gemensamma myndighetsprojekt inom e-förvaltningen. Sammantaget minskar anslaget med 2011. Anslaget minskar varaktigt med på grund av den ändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget ökar däremot med för det myndighetsövergripande uppdraget att utveckla metoder för redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen. Anslaget utökas med för ESV:s revisionskostnader för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare. Vidare ökar anslaget varaktigt med av överförda medel som tidigare delfinansierat medlemskapet i Bruegel en oberoende tankesmedja i . Sammantaget ökar anslaget med 2011. Anslaget höjs tillfälligt med för åtgärder för att förbättra kvaliteten i statistiken. Vidare minskar anslaget med till följd av att äktenskapsregistret flyttas från SCB till . Dessutom minskar anslaget med på grund av varaktigt minskade kostnader för arbetskraftsundersökningen (). Anslaget minskar också med 0,2 respektive av den ändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen och gemensamma myndighetsprojekt inom e-förvaltningen. Anslaget ökar sammantaget med 2011 jämfört med tidigare aviserad plan, vilket finansieras genom att () betalar in en del av sitt balanserade resultat till staten. Anslaget höjdes med i vårtilläggsbudgeten och anslaget tillförs motsvarande belopp även . Jämfört med anslagsnivån 2010 (enligt budgetpropositionen ) ökar anslaget med sammanlagt . Anslaget minskar med av den ändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom konsumentområdet och för samordningsfunktion inom FI för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen anger i propositionen att FI ska betala avgift till de planerade tillsynsmyndigheterna inom EU, men anger inte hur stora belopp det handlar om. Sammantaget ökar anslaget med 2011. Anslaget minskar med respektive av den ändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen och gemensamma myndighetsprojekt inom e-förvaltningen. Sammantaget ökar anslaget med 2011. Anslaget ökar med för arbetet med att skapa fyra separata redovisningsregelverk. Vidare utökas anslaget varaktigt med för utökad information till företagen om ändrade redovisningsregler. Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Anslaget används för att finansiera årliga medlemsavgifter i utvecklingsbank (CEB), den belgiska tankesmedjan och (). Anslaget används också för att finansiera garantiavgiften till Riksgälden för Hus i . ökar anslaget med sammanlagt . Sammantaget ökar anslaget med 2011. Förutom en uppräkning av pris- och lönekostnader begär styrelsen inga ytterligare medel. Anslaget minskar med av den ändrade finansieringen av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Styrelsen föreslår också ett bemyndigande för att ta upp lån i till ett belopp av för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Förslaget behandlas nedan under avsnittet Bemyndiganden. I vårtilläggsbudgeten anvisades på ett särskilt anslag inom utgiftsområde 2 för en satsning på finansmarknadsforskning. Anslaget permanentas och uppgår till 2011. Anslaget 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Nytt anslag inom utgiftsområdet som uppgår till 2011 för myndighetsgemensamma strategiska projekt inom e-förvaltningen. Anslaget består bl.a. av medel som överförs från andra anslag. I Socialdemokraternas, och motion Fi264 föreslår motionärerna att en besparing på görs inom och den statliga myndighetssektorn. I den ekonomiska krisen måste man enligt motionärerna prioritera jobbskapande investeringar och hålla tillbaka andra utgifter. Motionärerna föreslår också att programmet om offentligt etos i statsförvaltningen avbryts, vilket innebär att anslaget 1:2 bör minskas med 2011. anslag och finansieringen av de europeiska tillsynsmyndigheterna