bet · GY01KU9 · 2010-11-24 00:00:00 — ], dels bedrivas enligt god sed för internrevision och internrevisorer. Beträffande god sed regleras det inte för myndigheter att även god sed för internrevisorer ska följas. Riksdagsstyrelsens förslag innebär en ändring i detta avseende. Vid en anpassning av internrevisionsförordningens bestämmelser till riksdagsområdet bedömer riksdagsstyrelsen, som expertgruppen, att 4 och 7 §§ i internrevisionsförordningen är centrala och bör föreskrivas i lag för myndigheter. De bestämmelser i övrigt som finns i internrevisionsförordningen och i ESV:s föreskrifter och allmänna råd bör vid behov regleras i riksdagsstyrelsens föreskrifter till REA-lagen respektive i arbetsordningen eller instruktionen för . Intern styrning och kontroll Processen intern styrning och kontroll Beträffande processen intern styrning och kontroll föreslår riksdagsstyrelsen att med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar samt att i denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. , och har var för sig beslutat att följa förordningen om intern styrning och kontroll. En reglering för dessa av intern styrning och kontroll motsvarande förordningens bestämmelser skulle därmed innebära dels en kodifiering av gällande ordning, dels att tydligt markerar att dessa myndigheter ska ha krav på sig om intern styrning och kontroll. För JO:s del finns enligt riksdagsstyrelsen ännu ingen tydlig process för intern styrning och kontroll motsvarande den som regleras i förordningen. JO är en liten myndighet och skulle troligen inte haft krav på sig att ha vare sig internrevision eller följa förordningen om intern styrning och kontroll om den legat under regeringen. Även vid en mindre myndighet finns det enligt riksdagsstyrelsen risker som behöver identifieras och åtgärdas. Detta görs oftast på olika sätt vid alla myndigheter. Förordningens bestämmelser innebär att denna process behöver vara något mer strukturerad och att den ska dokumenteras. Vidare anför riksdagsstyrelsen att om detta hanteras på ett sätt som är ändamålsenligt och anpassat efter myndighetens behov bör, menade expertgruppen, processen kunna tillämpas även vid JO. Riksdagsstyrelsen föreslår därmed, i enlighet med expertgruppens förslag, att regleringen blir enhetlig för de fyra myndigheterna under genom reglering i REA-lagen respektive riksbankslagen. Ledningens bedömning av att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande Gällande ledningens bedömning av att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande föreslår riksdagsstyrelsen att ledningen i myndighetens årsredovisning ska lämna en bedömning av huruvida den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Därtill föreslås att ska lämna sin årsredovisning i enlighet med den ordning som gäller för övriga myndigheter. Riksdagsstyrelsen anser att en bestämmelse som anger att ledningen i anslutning till underskrifterna av årsredovisningen ska lämna en bedömning av huruvida den interna styrningen och kontrollen är betryggande, på ett tydligt sätt klargör hos vem eller vilka ansvaret för intern styrning och kontroll ligger. Riksdagsstyrelsen föreslår därför att en sådan bestämmelse förs in i REA-lagen respektive riksbankslagen. Bedömningen bör göras i anslutning till ledningens undertecknande av årsredovisningen. Riksdagsstyrelsen föreslår att även årsredovisning ska lämnas för att få en enhetlig ordning på område. Övriga ändringar av REA-lagen Riksdagsstyrelsen föreslår att kravet på riksdagsförvaltningen och att upprätta finansieringsanalys tas bort. Riksdagsstyrelsen noterar att med de nya bestämmelser som finns på regeringens område skulle riksdagsförvaltningen vara den myndighet där kravet på finansieringsanalys skulle kvarstå. Riksdagsstyrelsen anser att finansieringsanalysen ger en god överblick över kassaflödena och hur myndigheten finansierat drift, investeringar och transfereringar. kan riksdagsstyrelsen konstatera att kravet på att upprätta finansieringsanalys är ifrågasatt både hos riksdagsförvaltningen och och att dessa myndigheter inte anser att finansieringsanalysen fyller något större behov hos . Vidare ägnar inte de externa revisorerna finansieringsanalysen någon uppmärksamhet. Den information som efterfrågas finns i stället i resultaträkningen och balansräkningen med tillhörande noter samt i anslagsredovisningen. Mot bakgrund av den mycket begränsade användning som finansieringsanalysen därmed i praktiken har anser riksdagsstyrelsen att ett lagstadgat krav på finansieringsanalys inte är nödvändigt. Överlåtelse av lös egendom Riksdagsstyrelsen föreslår att bestämmelsen i REA-lagen om att sälja annan lös egendom ändras till att överlåta annan lös egendom. Mot bakgrund av biståndsverksamhet och de transfereringar av varor och tjänster som sker inom ramen för denna verksamhet anser riksdagsstyrelsen att det finns skäl att ändra lydelsen i 28 § REA-lagen från sälja till överlåta. Utskottet tillstyrker i allt väsentligt riksdagsstyrelsens samtliga förslag till lagändringar, dock med den ändringen att 2 § i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ska ha den lydelse som utskottet lägger fram i bilaga 3. Utskottets ändring i denna del utgör rättelse av misskrivningar i lagförslaget. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2009/10:RS6 Intern styrning och kontroll för myndigheter: antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , 2. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 3. lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen, 4. lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för , 5. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 2 §1[ Senaste lydelse 2009:1588.] ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på statsbudgeten avseende och riksdagsförvaltningen, 2. meddela föreskrifter för utarbetandet av förslag till anslag på statsbudgeten för och dess myndigheter utom samt meddela sådana ekonomiadministrativa föreskrifter i övrigt för och dess myndigheter utom och som inte ska meddelas av riksdagsstyrelsen enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , 3. upprätta en sammanställning för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statsbudgeten, 4. handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till ledamöter och till företrädare i , dels om pensioner och andra förmåner till ledamöterna och deras efterlevande samt till företrädarna och deras efterlevande, 4. handlägga frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5. svara för frågor om löner och ersättningar till arbetstagare hos och dess myndigheter utom , och ombudsmän samt svara för frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbetstagare och deras efterlevande, 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller och dess myndigheter samt företräda och dess myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvaltningen samt rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvaltningen samt 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller och dess myndigheter samt företräda och dess myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvaltningen samt 7. meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som riksdagsförvaltningen ingått, samt personaladministrativa föreskrifter i övrigt för och dess myndigheter utom . ska bereda myndigheter tillfälle att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för myndigheten.