bet · GY01JuU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Regeringen anför vidare (s. 19) att polisorganisationens viktigaste resurs är medarbetarna och att det finns ett behov av att utveckla polisutbildningen. Utbildningen behöver anpassas efter de krav som kan ställas på en modern polis. Frågan har varit föremål för en omfattande utredning och bereds inom . Polisens organisation och därmed sammanhängande frågor behandlas i flera motionsyrkanden. Således anförs i motionerna Ju293 (S) yrkande 1 och Ju411 (V) yrkande 1 att dagens tjugoen polismyndigheter bör slås ihop till en. Enligt motionärerna ger det en bättre resursanvändning och styrning av verksamheten. I motion Ju375 (S, MP, V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om trygghet i vardagen. Motionärerna pekar bl.a. på att polisens myndigheter bör slås samman till en. I motion Ju306 (S) anförs att det krävs en bred genomlysning av hela polisverksamheten innan det bildas en sammanslagen polismyndighet. Vidare framförs i motion Ju293 (S) yrkande 2 och Ju411 (V) yrkande 4 att det bör inrättas en fristående myndighet som utreder brott där poliser eller åklagare är misstänkta. I motion Ju293 (S) yrkande 7, Ju415 (S) och Ju411 (V) yrkande 2 anförs att det bör skapas en kraftfull polisiär organisation mot den grova organiserade brottsligheten. Enligt motionärerna bör de enheter inom rättsväsendet som arbetar mot dessa brott, , och , slås ihop till Polisens riksorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet (). I motion Ju243 (M) framhålls att det krävs bättre samordning mellan myndigheter för att uppnå bättre brottsbekämpning. Lokala frågeställningar lyfts fram i några motioner. Således behandlas frågan om fler synliga och lokala poliskontor i i motion Ju307 (S) yrkande 1. I motion Ju335 (S) framhålls vikten av trygghet och bra polisverksamhet i . I motion Ju247 (M) anförs att polisens ledningscentral bör flytta tillbaka till . I motion Ju251 (M) behandlas frågan om behovet av en polishelikopter i . Frågan om sjöpolisens organisation behandlas i motion Ju215 (FP). Enligt motionärerna bör konsekvenserna av den avveckling av sjöpolisverksamheten som genomfördes utvärderas. Flera motionsyrkanden behandlar frågan om polisutbildningen. I motion Ju366 (KD, M, C, FP) lyfter motionärerna fram och som lokaliseringsort för en ny polisutbildning. I motion Ju293 (S) yrkande 3 anförs att en ny polisutbildning bör införas. Enligt motionärerna behöver kvaliteten på polisens arbete höjas och den enskilde polisens kompetens förstärkas. Därför krävs ny modern högskoleutbildning för polisyrket. Också i motion Ju411 (V) yrkande 3 anförs att polisutbildningen bör bli en högskoleutbildning och att grundutbildningen ska vara . I yrkande 5 anförs att ett förslag om att polisen ska utrustas med yrkeslegitimation bör tas fram. I motion Ju326 (S) pekas på förutsättningarna för att starta en polisutbildning i vid något eller några av de befintliga lärosätena. I motion Ju392 (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att förlägga en polisutbildning till . I yrkande 2 framförs att poliskåren bättre bör spegla befolkningen vad gäller etnisk mångfald. Slutligen anförs i yrkande 3 att ett utbyte mellan den svenska och danska polisutbildningen skulle vara till stor nytta. I motion Ju259 (M) anförs att en polishögskola bör placeras i . I motion Ju280 (M) yrkande 1 anförs att grundutbildningen för polisens, och brottsbekämpande personal bör vara gemensam. Vidare anförs i yrkande 2 att även såväl som utbildningar bör jämställas med en högskoleutbildning, för det fall att polisutbildningen blir en högskoleutbildning. I motion Ju345 (M) begärs att den befintliga distansutbildningen till polis i kompletteras med en eventuell ny polishögskola. I motion Ju233 (FP) anförs att bör få bedriva polisutbildning. Som nämnts ovan har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet. Uppdraget ska redovisas (dir. 2010:75). Frågan om brottsutredningar mot anställda inom polisen och mot åklagare behandlades av Kommittén om tillsynen över polis och åklagare (se SOU 2003:41). Kommittén ansåg inte att det borde inrättas något fristående organ för internutredningsverksamhet. Inte heller fann kommittén att det fanns behov av att inrätta ett fristående tillsynsorgan. Frågan om en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare behandlades därefter av (se SOU 2007:5). Utredningen lämnade i enlighet med sina direktiv ett förslag till hur ett utredningsorgan som är fristående och oberoende från polisen och åklagarväsendet skulle kunna vara utformat. Utredningen ansåg sig emellertid inte kunna förorda att en fristående myndighet skulle införas. I stället pekade utredningen på möjligheten att på ett tydligare sätt skilja internutredningsverksamheten vid polisen från den övriga polisverksamheten genom att samla den i en organisation inom Som ovan anförs har regeringen gett i uppdrag att vidta de åtgärder som behövs för att myndigheten fr.o.m. ska ha en organisation för att leda sådan polisverksamhet som avser handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen. Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en analys av hur svensk rätt förhåller sig till bestämmelserna i rådets rambeslut /977/RIF av om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (dataskyddsrambeslutet) och att utarbeta nödvändiga författningsförslag för att ska leva upp till bestämmelserna i rambeslutet (dir. 2010:17). Regeringen gav därefter, , utredaren i uppdrag att, utöver det som omfattas av de ursprungliga direktiven, se över de regler om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter som gäller när myndigheterna samverkar i bekämpningen av grov organiserad brottslighet (dir. 2010:112). Utredaren ska kartlägga behovet av förbättrade möjligheter för myndigheterna att utbyta uppgifter, utreda hur detta behov, efter en avvägning mot integritetsintressena, ska kunna tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt samt lämna fullständiga författningsförslag tillsammans med en redovisning av vilka effekter förslagen kan få för den personliga integriteten. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor. Utredaren ska överväga om kriminaliseringen av penningtvätt behöver förenklas och förtydligas. I det ingår att ta ställning till om det straffbara området för penningtvätt bör utvidgas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen fattade beslut om en lagrådsremiss om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen. Bakgrunden till remissen är att rådet antog ett rambeslut om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande. Antagandet skedde efter det att godkänt ett utkast till rambeslut. I lagrådsremissen lämnas förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra rambeslutet i . Enligt förslaget ska en särskild lag om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen införas. De nya bestämmelserna omfattar situationer såväl när svenska förverkandebeslut sänds över till en annan medlemsstat för verkställighet där, som när utländska förverkandebeslut sänds över till från en annan medlemsstat för verkställighet här. Med beslut om förverkande avses beslut som syftar till att förverka såväl hjälpmedel vid brott som utbyte av brott. Vidare omfattas vissa beslut om förverkande som baserar sig på bestämmelser om utökade möjligheter till förverkande. Utredningen om den framtida polisutbildningen lämnade delbetänkandet Framtidens polis (SOU 2007:39). I utredningen framhålls att tillgängligheten till polisen är avgörande för alla oavsett var man bor och oavsett vem man är. Tillgängligheten behöver emellertid enligt utredningen inte betyda att den lokala polisen svarar för allt; specialisering är ett måste för att möta kraven på professionalism. Det är enligt utredningen nödvändigt med en rimlig avvägning mellan tillgången till en lokalt tillgänglig polis, inte minst i glesbygden, och en förmåga att ställa spetskompetens till förfogande vid behov. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . I betänkandet rättsliga befogenheter (SOU 2008:55) föreslås en ny lag med en samlad och enhetlig reglering av och kustbevakningstjänstemännens rättsliga befogenheter som omfattar de tre områdena brottsbekämpning, ordningshållning samt kontroll och tillsyn. I betänkandet belyses bl.a. frågan om vilka konsekvenser utredningens förslag får för polisen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Från har inhämtats att gör en fördjupad översyn av polisflyget, där frågor om samarbete med andra myndigheter, ledning och styrning, bemanning m.m. övervägs. Arbetet förväntas vara klart . Med denna översyn som grund kommer frågan om helikoptrarnas basering att avgöras. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att målet om att det 2010 ska finnas 20 000 poliser nu är uppnått. Så många poliser har haft. Allt fler brott utreds och upp, och fler förövare får också stå till svars för sina handlingar. Polisen har också blivit mer synlig i människors vardag. Med ökade resurser kan verksamheten bli än mer kunskapsbaserad och metodinriktad. Det blir möjligt att rikta insatser, sprida goda exempel och göra utbildningsinsatser. Att poliserna har blivit fler medför en ökad synlighet och tillänglighet i hela landet. Större tillgänglighet och ökad lokal förankring ger också förbättrade möjligheter att utveckla samarbetet med andra aktörer som t.ex. skolan och . Polisen ska vara synlig och tillgänglig på tider och platser där många människor rör sig och där det finns goda möjligheter att möta människor i deras vardag. Genom satsningen på fler poliser kommer tryggheten i samhället att öka. En självklar utgångspunkt för utskottet är att en väl fungerande och modern polis ska finnas i hela landet. Det är därför positivt att regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska analysera polisens nuvarande organisation ur olika aspekter. Enligt utskottets uppfattning bör inte kommitténs arbete föregripas. Motionerna Ju293 yrkande 1, Ju306, Ju375 yrkande 3 och Ju411 yrkande 1 avstyrks. När det gäller frågor om resursfördelning till en viss polismyndighet anser utskottet att dessa bör vara en angelägenhet för att besluta om. Motionerna Ju307 yrkande 1, Ju335 och Ju247 avstyrks därmed. Frågan om att inrätta en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare har utretts . Regeringen har gett i uppdrag att vidta de åtgärder som behövs för att myndigheten fr.o.m. ska ha en organisation för att leda sådan polisverksamhet som avser handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen. Utskottet ser positivt på detta uppdrag och noterar att det ingår i uppdraget att i samband med årsredovisningen redovisa en uppföljning av verksamhetsövergången. Som anförs i propositionen kan det förutses att denna uppföljning kommer att tjäna som underlag till ett ställningstagande om en mer omfattande utvärdering behöver genomföras. bör därmed avslå motionerna Ju293 yrkande 2 och Ju411 yrkande 4. Den grova organiserade brottsligheten är gränsöverskridande och inkluderar flera olika brottsområden. Denna brottslighet behöver mötas med samordnade insatser från flera håll. Regeringens initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten har fått ordentligt genomslag. Flera regionala underrättelsecenter (RUC) och ett nationellt underrättelsecenter (NUC) har, som anförs i propositionen, etablerats. Inom ramen för dessa samarbeten sker informationsutbyte mellan , , , , , , , , och . Utskottet konstaterar således att förutsättningarna för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten har förbättrats avsevärt genom att resurserna på olika myndigheter har samlats och enats. Likaså har de nya arbetsformerna bidragit till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndigheterna. Tillsammans kan myndigheterna agera på flera fronter både mot den grova kriminaliteten i sig och mot de kriminellas brottsvinster. Härutöver noterar utskottet att regeringen vidtagit flera åtgärder som enligt utskottets bedömning kan antas bidra till att ytterligare förebygga och förhindra grov organiserad brottslighet. Således är frågan om kriminalisering av penningtvätt föremål för utredning liksom även de regler om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter som gäller när myndigheterna samverkar i bekämpningen av grov organiserad brottslighet. väntas regeringen vidare fatta beslut om en proposition om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen. Utskottet kan inte ställa sig bakom vad som anförs i motionerna Ju293 yrkande 7, Ju411 yrkande 2 och Ju415 om en sammanslagning av , och . Utskottet vill i detta sammanhang utöver vad som ovan anförts om den samverkan mellan myndigheter som har etablerats framhålla att har till uppgift att bekämpa och förebygga ekonomisk brottslighet. Det innebär att även om den grova organiserade brottsligheten givetvis är en mycket angelägen uppgift för myndigheten, så har myndigheten också att hantera utredningar om annan typ av brottslighet. Motionerna avstyrks med det anförda. Sammanfattningsvis instämmer utskottet i vad som anförs i motion Ju243 om vikten av samordning mellan myndigheter för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Med hänvisning till vad som anförts ovan om den samverkan mellan myndigheter som har etablerats får motionen anses vara i stort tillgodosedd. När det gäller frågan om sjöpolisens verksamhet vill utskottet framhålla att sjöpolisen har en mycket viktig funktion när det gäller att förebygga och ingripa mot brott såväl på sjön som på land. Som anförs ovan bereds inom en utredning om rättsliga befogenheter. I betänkandet belyses bl.a. frågan om vilka konsekvenser utredningens förslag får för polisen. Enligt utskottets uppfattning bör beredningen av betänkandet inte föregripas. Motion Ju215 avstyrks. Frågan om polishelikoptrars basering är föremål för översyn inom , och bör inte ta något initiativ. Motion Ju251 avstyrks. Vad slutligen gäller frågan om polisutbildningen har den som framgår ovan varit föremål för utredning. Frågan bereds inom . Regeringens ställningstagande till utredningens förslag bör inte föregripas. bör därför avslå motionerna Ju233, Ju259, Ju280 yrkandena 1 och 2, Ju293 yrkande 3, Ju326, Ju345, Ju366, Ju392 yrkandena 13 och Ju411 yrkande 3. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om att införa yrkeslegitimation för poliser. Motion Ju411 yrkande 5 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tingsrättsorganisationen. Regeringen anför i propositionen (s. 27) att utgångspunkten för arbetet med att vidareutveckla domstolsorganisationen är att tillgodose medborgarnas krav på hög kvalitet i dömandet, bl.a. genom en snabb och effektiv handläggning samt hög tillgänglighet, servicenivå och säkerhet. Det förutsätter att domstolarna har en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, näringslivet och rättsväsendets övriga myndigheter. måste domstolsorganisationen skapa förutsättningar för specialisering, kompetensutveckling och en väl fungerande beredningsorganisation. I motion Ju202 (FP) föreslås att ett tingsställe inrättas i . Utskottet behandlade under den föregående valperioden yrkanden om tingsrättsorganisationen (bet. 2008/09:JuU1 och 2009/10:JuU1). Utskottet hänvisade till sitt ställningstagande till regeringens skrivelse En långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation och föreslog att motionsyrkandena skulle avslås. I sin behandling av skrivelsen (bet. 2007/08:JuU19) anförde utskottet att regeringens då aviserade förändringar skapade en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation med förutsättningar för en hög kvalitet i verksamheten samt att tingsrättsorganisationen nu skulle få arbetsro och möjlighet att fokusera på kvalitet i den dömande verksamheten. Utskottet vidhåller sin uppfattning när det gäller tingsrättsorganisationen och föreslår att motion Ju202 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Kriminalvårdens organisation och resurser. Jämför reservation 24 (S, MP, V). I propositionen anförs (s. 29) att Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd ska utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning. Regeringen har tillfört Kriminalvårdens anslag exceptionellt stora tillskott bl.a. för att Kriminalvården ska kunna ha en kapacitet som är tillräcklig för att möta de satsningar i övrigt som regeringen gjort på rättsväsendets myndigheter. Erfarenheten säger att klienttillströmningen varierar , vilket utöver en grundkapacitet ställer krav på att Kriminalvården även på kort sikt kan hantera förändringar i klienttillströmningen. Regeringen pekar på att Kriminalvården parallellt med att nya platser tagits i bruk har avvecklat ett stort antal redan befintliga platser. Myndigheten har signalerat problem med såväl kapaciteten som möjligheten att hantera förändringar i klienttillströmningen. Regeringen anser mot bakgrund av senare års mycket stora tillskott till Kriminalvårdens anslag att myndigheten har getts förutsättningar att upprätthålla en tillräcklig kapacitet och flexibilitet för att hantera de klienter som regeringens stora satsningar på rättsväsendet genererar. I propositionen anförs vidare (s. 45) att riksdag och regering under en rad år har tillfört Kriminalvården mycket stora tillskott samt att regeringens förväntningar på myndighetens resultat är höga. Regeringen betonar vikten av att myndigheten fortsätter att utarbeta system för att mäta resultatet av sina insatser och för att goda arbets- och behandlingsmetoder ska få spridning i organisationen. Enligt regeringen måste Kriminalvården arbeta för ett effektivt resursutnyttjande inom myndigheten som helhet. Regeringen pekar på att Utredningen effektivitet i betänkandet Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80) påtalat brister i myndighetens långsiktiga och strategiska styrning och anför att regeringen också i detta sammanhang ställer höga krav på sina myndigheter. I motion Ju293 (S) yrkande 21 begärs en redogörelse för om Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Enligt motionärerna skapar bristande resurser en ineffektiv kriminalvård som riskerar att motverka de intagnas rehabilitering och försämrar arbetsmiljön för dem som jobbar inom kriminalvården. I motion Ju231 (FP) föreslås att ett häkte inrättas i . Utredningen effektivitet överlämnade slutbetänkandet Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80). Betänkandet bereds i . Av regleringsbrevet avseende Kriminalvården framgår att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit, eller avser att vidta, med anledning av de förslag som lämnats av Utredningen effektivitet särskilt med avseende på styrning och ledning av verksamheten. Kriminalvården ska vidare redovisa åtgärder som vidtagits för att utveckla förmågan att bedöma och prognostisera resursåtgång. Kriminalvården ska därutöver redovisa kostnaderna samt antalet anställda respektive årsarbetskrafter vid huvudkontoret, regionstaberna, de lokala verksamhetsställena och transporttjänsten. Uppdraget ska återrapporteras i årsredovisningen . Utskottet har tidigare behandlat frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras, senast (se bet. 2007/08:JuU1 s. 84). Utskottet uttalade då att sådana frågor utgör angelägenheter för Kriminalvården att avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten och att det inte ankommer på att uttala sig i sådana frågor. Av nedanstående tabell, som hämtats ur Kriminalvårdens statistikportal, framgår medelbeläggningen för anstalter . Uppgifterna utgörs av data . Som regeringen anför har Kriminalvården tillförts mycket stora tillskott. Det finns därför anledning att ha höga förväntningar på myndighetens resultat. Utskottet förutsätter i likhet med regeringen att Kriminalvården arbetar för ett effektivt resursutnyttjande inom myndigheten som helhet. Utskottet noterar att regeringen i regleringsbrevet avseende Kriminalvården har angett att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit, eller avser att vidta, med anledning av de förslag som lämnats av Utredningen effektivitet särskilt med avseende på styrning och ledning av verksamheten. Av regleringsbrevet framgår också att Kriminalvården ska redovisa åtgärder som vidtagits för att utveckla förmågan att bedöma och prognostisera resursåtgång. Utskottet noterar att medelbeläggningen på anstalterna sjunkit , vilket är positivt. När det gäller lokalförsörjningen vill utskottet också peka på att Kriminalvården initierade en egen, fristående utredning av vissa lokalförsörjningsfrågor. Syftet var bl.a. att få svar på om s.k. projektkostnader varit motiverade och ingångna avtal berättigade. Utskottet utgår sammanfattningsvis från att regeringen noga följer frågan och anser inte att bör ta något initiativ. Motion Ju293 yrkande 21 avstyrks därmed. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning om att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras utgör angelägenheter för Kriminalvården att avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Motion Ju231 avstyrks. Översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet. Jämför reservation 25 (SD). I motion Ju224 (M) begärs en översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet. Motionären hänvisar till vikten av ett fungerande rättsväsen och ett effektivt utnyttjande av det beviljade anslaget. överlämnade rapporten arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23) till regeringen. Enligt är kunskapsstödet från (Brå) otillräckligt. anför bl.a. att Brå enligt har gjort få utvärderingar som bidrar med kunskap om vilka brottsförebyggande åtgärder som har effekt på brottsligheten. Det saknas också sammanställningar av internationell forskning för många brottsförebyggande arbetsmetoder. Brå har inte heller någon samlad och uppdaterad förteckning över de brottsförebyggande metoder som världen över bedömts som effektiva eller lovande, anför . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera hur Brå förvaltat sin roll som producent av den officiella rättsstatistiken och i vilken mån statistiken tillgodoser de syften som är uppställda i lag. I uppdraget ingår att särskilt granska statistikens kvalitet och tillgänglighet, vilka åtgärder Brå vidtagit för att utveckla och förbättra statistiken, om utvecklingsarbetet fungerat och om framtagandet av statistiken sker med ett effektivt resursanvändande. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . gav en utredare i uppdrag att kartlägga vilken forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs eller finansieras av rättsväsendets myndigheter beskriva och analysera utvecklingen av verksamheten och redogöra för kostnaden för verksamheten lämna en idéskiss till hur forsknings- och utvecklingsverksamheten bör organiseras. De myndigheter som ska ingå i kartläggningen är och länspolismyndigheterna, , , , Kriminalvården, Brå, och . Uppdraget ska redovisas . Utskottet instämmer i vad motionären anför om vikten av ett fungerande rättsväsen och ett effektivt utnyttjande av beviljade anslag. Regeringens beslut att ge Statskontoret i uppdrag att granska hur Brås utvecklingsarbete bedrivs liksom frågor kring rättsstatistiken är därför välkommet.