bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Oppositionens utgiftstak ger inte stöd för en återgång till överskott Utskottet har ovan betonat att utgiftstaket är ett viktigt instrument för att tydliggöra hur en återgång till överskott i de offentliga finanserna ska . Även här visar oppositionspartierna att deras respektive budgetalternativ inte är en sammanhållen strategi för att leda de offentliga finanserna tillbaka till överskott. Socialdemokraterna, och redovisar visserligen förslag på utgiftstak för 20112013 som samtliga år är högre än regeringens förslag, men några beräkningar av takbegränsade utgifter redovisas inte. Inte heller redovisas hur förslagen till utgiftstak understöder en återgång till överskott. förslag till utgiftstak kan, med sitt ettåriga perspektiv, inte heller betraktas som ett trovärdigt instrument för en återgång till offentliga finanser i balans. I de nuvarande riktlinjerna för skattepolitiken framhålls att skattepolitiken ska inriktas på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Principen om enhetlig beskattning finns som ett allmänt krav på skattepolitiken. konstaterar i sin granskning Enhetlig beskattning? (RiR 2010:11) att det har skett en orientering bort från principen om enhetlighet. menar att regeringen på ett allt tydligare sätt fört fram teorin om optimal beskattning som en alternativ norm för beskattning. Liksom skatteutskottet anser i sitt yttrande menar utskottet att diskussionen om olika avvägningsfrågor i skattepolitiken är viktig, särskilt frågan om hur principen om enhetlighet ska utformas och tillämpas i en situation där skattepolitiken också ska bidra till centrala ekonomisk-politiska mål. Regeringen betonar att det arbete som bedrivs inom med att komplettera den nuvarande skatteutgiftsredovisningen inte handlar om att förändra den grundläggande om enhetlig beskattning. Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning för skattepolitiken och betonar därmed att principen om enhetlig beskattning alltjämt är ett krav på skattepolitiken. Med anledning av vad som framförs i Socialdemokraternas motion U306 yrkande 20 om bl.a. skatteparadis och sårbarheten till följd av finansmarknadernas globalisering vill utskottet erinra om det omfattande arbete som pågår på dessa områden på internationell nivå. Exempelvis har G20-länderna en överenskommelse om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis. Regeringen verkar också för ökad transparens och informationsutbyte på skatteområdet, och det internationella arbetet bedrivs både inom , på EU-nivå, bilateralt och i samarbete med de nordiska länderna. Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna. Ett stort antal sådana avtal har ingåtts. Alla som kan arbeta ska kunna få ett jobb. Regeringens viktigaste mål är full sysselsättning. Utskottet vill framhålla att regeringens åtgärder för att lindra den ekonomiska krisen har syftat till att ge så positiva effekter på sysselsättningen som möjligt. Åtgärderna har även bidragit till att stärka de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt och den långsiktiga sysselsättningen. Som framgått av utskottets redogörelse i kapitel 1 går återhämtningen i den svenska ekonomin nu snabbt, vilket man också kan se på arbetsmarknaden. I takt med att efterfrågan och produktionen stiger kommer också sysselsättningen och antalet arbetade timmar att öka. När sysselsättningen tar fart och arbetslösheten börjar minska är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl och att arbetsmarknadspolitiken anpassas till konjunkturutvecklingen. Det är således rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning när arbetsmarknadsläget förbättrats. Det är också av stor betydelse att stimulera och öka arbetskraftsutbudet och att på olika sätt satsa på att både privata och offentliga verksamheter får tillgång till efterfrågad kompetens. Situationen på arbetsmarknaden är dock fortfarande ansträngd. Det behövs kraftfulla åtgärder för att arbetslösheten inte ska fastna på en hög nivå. Det är fortfarande alltför många personer som är långtidsarbetslösa eller befinner sig utanför arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska resurserna måste nu riktas till dem som har störst behov. Utskottet noterar att både och har konstaterat att utbudet av arbetskraft har ökat som en följd av regeringens reformer, såsom jobbskatteavdraget. Det är glädjande att regeringen anför att den ekonomiska politiken för att minska utanförskapet bör befästas genom att genomförda åtgärder inom bl.a. skattesystemet vårdas. Genom en politik för full sysselsättning och ett fortsatt minskat utanförskap kan klyftorna minskas och välfärden finansieras. Ungdomars situation på arbetsmarknaden gynnas av slutförda studier i grund- och gymnasieskolan. Reformer som syftar till detta såsom förändringarna av gymnasieskolan är centrala för arbetsmarknadsutvecklingen . Vidare har regeringen aviserat att fler vägar ska öppnas för ungdomars möjligheter till jobb. Regeringen föreslår en omfattande lärlingsutbildning. Detta kan verkningsfullt bidra till minskad arbetslöshet bland unga. Oppositionens politik leder till färre jobb Socialdemokraterna, och vill med sin politik montera ned delar av den sysselsättningspolitik som reformerats under den gångna mandatperioden och som syftar till ökad varaktig sysselsättning. Partierna talar om 100 000 fler jobb och utbildningsplatser, men det är oklart vad som är motionärernas sysselsättningspolitik . Ingen hänsyn tas heller till de arbetstillfällen som skulle försvinna om jobbskatteavdraget skalades ned, arbetsgivaravgifterna höjdes eller avdraget för hushållsnära tjänster slopades. Båda oppositionsalternativen vill se höjda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet framhålla att den ska ses som en omställningsförsäkring. Som bl.a. konstateras av riskerar höga ersättningsnivåer att förlänga arbetslöshetstiderna därför att de arbetslösa söker färre jobb och har högre krav för att acceptera ett jobberbjudande. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning för att se över hur sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna långsiktigt kan förbättras för att bli sammanhållna, balanserade och hållbara samt bidra till långsiktigt högre sysselsättning. De alternativ som förs fram i motionerna innebär sammanfattningsvis en bidragslinje i stället för en arbetslinje. Därmed skulle förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning undergrävas. Goda villkor för företagande avgörande för tillväxt Goda villkor för företagande är en avgörande tillväxtförutsättning. Under den gångna mandatperioden har ett stort antal åtgärder vidtagits i syfte att förbättra näringslivsklimatet. Det har blivit lättare och billigare att anställa, och regelverken har förenklats. Utskottet välkomnar att arbetet med att säkra ett livskraftigt näringsliv kommer att drivas vidare. En god offentlig och kommersiell service skapar förutsättningar för att hela landet ska kunna växa. I likhet med socialförsäkringsutskottet delar finansutskottet regeringens uppfattning om socialavgifterna. Nedsättningen av socialavgifter för unga har införts i syfte att öka arbetskraftsefterfrågan och kompensera för de relativt sett höga minimilönerna för unga. Att som föreslås i motionerna avskaffa eller begränsa denna nedsättning skulle skada förutsättningarna för tillväxt. Framgångsrik integration bygger på möjlighet till arbete och egen försörjning Utskottet delar regeringens uppfattning att invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Som socialförsäkringsutskottet påpekar i sitt yttrande finns det en bred enighet i om att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck och att särskild hänsyn ska tas till barnets bästa. Svensk asyllagstiftning, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som tillträtt, bygger på detta. förslag om att t.ex. en asylsökande ska styrka sin identitet och nationalitet för att inte omgående avvisas skulle innebära en ordning som skulle riskera att komma i konflikt med våra förpliktelser eftersom den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Det har funnits stora brister i systemen för invandrares etablering i . De återspeglas bl.a. i hög arbetslöshet och sociala problem i storstädernas förorter. Det är dåligt fungerande system och strukturer som skapat de problem som finns på området inte de människor som kommit hit. Integration bygger på arbete och möjlighet till egen försörjning. Därför är arbetslinjen också integrationspolitik. Fler måste ges möjlighet till jobb och utbildning i det svenska samhället. Det finns i detta sammanhang också skäl att framhålla att invandringen bidrar till att motverka ett minskat arbetskraftsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Arbetsförmedlingens rapport på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv visar att det och blir 1,6 miljoner pensionsavgångar i landet. Det är ca 250 000 fler personer än . Utskottet vill framhålla att generationsväxlingen innebär både möjligheter och utmaningar. En uppenbar möjlighet är chansen att få bukt med arbetslösheten och närma sig målet om full sysselsättning. Ett problem är dock att antalet personer som står till arbetsmarknadens förfogande kommer att vara lägre än tidigare och eventuellt vara för lågt. Det kommer således att bli nödvändigt att öka arbetskraftsutbudet för att trygga välfärden och för att lindra belastningen på de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. Det är således angeläget att öka arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda. En framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på att de snabbt får möjlighet till arbete och egen försörjning. Utskottet välkomnar regeringens förslag som syftar till att fortsätta att bekämpa utanförskapet för de utrikes födda. Bland förslagen finns förbättringar av sfi-lärarnas kompetens som en del av lärarlyftet och en förstärkning av instegsjobben genom en höjning av subventionsgraden från samt ersättning för företagens kostnader för handledning. En satsning på att höja kvaliteten på skolor i utsatta områden aviseras. Reformen för nyanländas etablering kan innebära ökad integration. De nya reglerna för arbetskraftsinvandring kan också medföra ett ökat arbetskraftsutbud. Utskottet vill hänvisa till resonemangen i socialförsäkringsutskottets och arbetsmarknadsutskottets yttranden. Det ter sig helt orealistiskt att invandringen direkt skulle kunna minskas till de nivåer som motion anger. Partiets budgetförslag bygger på att en sådan kraftigt minskad invandring i stort sett ska ge dramatiska besparingseffekter som partiet sedan vill använda för utgiftsökningar på andra områden. Det saknas också en konsekvensanalys av vilka effekterna skulle bli i en rad avseenden. Som framgår i yttrandena kan konstateras att inte föreslår en seriös ekonomisk politik. Förändringarna i sjukförsäkringen var nödvändiga och ger resultat Det finns inledningsvis skäl att erinra om att sjukfrånvaron när den nuvarande regeringen tillträdde hade ökat kraftigt . Andelen sjukskrivna och sjukskrivningsperiodernas längd nådde orimligt höga nivåer. Det var således nödvändigt med en förändring av omsorg om såväl de enskilda personerna som statsfinanserna, särskilt som det fanns ett färdigt utredningsförslag att bygga reformen på. Utskottet välkomnar således att sjukförsäkringen reformerades. Tack vare bl.a. den införda rehabiliteringskedjan, satsningarna på förstärkt företagshälsovård, rehabiliteringsgarantin och arbetslivsintroduktionen får nu fler människor stöd att komma tillbaka till arbetslivet snabbare . Att en samlad reform genomfördes, i stället för stegvisa förändringar, kan i sig också ha bidragit till den kraftiga minskningen av sjukfrånvaron . Som regeringen anför är det viktigt att säkerställa att avsikterna med sjukförsäkringsreformen upprätthålls. Den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska kunna få ersättning. ska reformen öka drivkrafterna och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar, likt sjukförsäkringsreformen, kan leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Utskottet välkomnar att regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen och avser att se över om regelverken och deras tillämpning fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. Regeringens politik syftar till att öka sysselsättningen, vilket innebär att välfärden kan värnas. Det förtjänar att särskilt framhållas att utvecklingen av pensionerna har en mycket stark koppling till sysselsättningen. Att få så många som möjligt i arbete är det bästa medlet att säkerställa en bra utveckling av pensionerna. Pensionärerna är en av de grupper som påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra välfärden för pensionärerna och mildra krisens efterverkningar för denna grupp. Det är således välkommet att skatten för pensionärer kan sänkas. ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. När det gäller välfärdens långsiktiga finansiering och den demografiska utmaningen vill utskottet anföra följande. Antalet arbetade timmar är avgörande för välfärden på lång sikt. Det innebär att en politik där arbetslinjen stärks på bekostnad av bidragslinjen är den politik som är mest lämpad att möta den demografiska utmaningen. De långsiktiga utmaningarna för välfärden understryker således behovet av en politik som varaktigt och strukturellt ökar antalet arbetade timmar. Utskottet vill framhålla att oppositionens förslag leder till sämre ordning i statsfinanserna och ett ökat fokus på bidrag i stället för arbete. Det kommer att leda till en sämre utveckling av pensionerna. Många pensionärer riskerar således att få en försämrad ekonomisk situation med oppositionens politik. Förslagen från Socialdemokraterna, och innebär också att det samlade skattetrycket ökar, vilket medför att pensionärerna kan räkna med att sammantaget betala mer skatt. Ett exempel är höjd bensinskatt som slår mot pensionärer, som inte får någon kompensation eftersom de inte kan göra reseavdrag för arbetsresor. Som framgår av redogörelsen för propositionen föreslår regeringen reformer inom flera områden som stärker välfärden. Det gäller områden som hälso- och sjukvård, äldrepolitik och familjepolitik. Utan att gå in i detaljer vill utskottet i likhet med regeringen framhålla att välfärden ska hålla högsta kvalitet och komma alla till del efter behov. Grunden för att nå dit är en solidarisk och offentlig finansiering. Avgörande för att långsiktigt värna välfärden är ökad sysselsättning och starka offentliga finanser. Utskottet vill vidare framhålla att jämställdheten mellan kvinnor och män gynnas av regeringens politik. Fri etablering för vårdföretag och vårdvalsreformen innebär att det i kvinnodominerade yrken finns fler arbetsgivare att välja mellan och större möjligheter att starta eget. RUT-avdraget har lett till att många kvinnor, och personer med utländsk bakgrund, både fått jobb och kunnat starta företag inom tjänstesektorn. Att avskaffa RUT-avdraget skulle snabbt leda till färre jobb och ett svårare livspussel för många av dem som utnyttjar avdraget. Ett borttagande skulle dessutom särskilt drabba kvinnor, både som arbetsgivare och som arbetstagare. Ett avskaffande av jämställdhetsbonusen, barnomsorgspengen och vårdnadsbidraget skulle leda till sämre villkor och minskad valfrihet för barnfamiljerna. Det skulle innebära mindre valfrihet och mer politikermakt. En politik för att reformera och effektivisera bostadssektorn Utskottet vill erinra om att de statliga stöden till bostadsbyggande har avskaffats i syfte att få en fungerande bostadsmarknad med aktörer som verkar i en sund konkurrens och som producerar bostäder som efterfrågas. Ändrade bestämmelser om kommunala allmännyttiga bostadsföretag och reformerade hyressättningsregler bidrar till att skapa långsiktigt hållbara spelregler på hyresmarknaden. Därmed kan en positiv utveckling skapas. Som civilutskottet påpekar i sitt yttrande innefattar regeringens fortsatta reformarbete överväganden om åtgärder som ytterligare kan förbättra bostadsmarknadens funktion, öka valfriheten för bostadskonsumenterna och ge bättre förutsättningar för att bygga och förvalta bostäder. Det innefattar däremot inte överväganden om nya omfattande statliga subventionssystem i syfte att påverka inriktningen av bostadsbyggandet och förnyelsen av bostadsbeståndet. Däremot har förslagen från Socialdemokraterna, och en sådan inriktning. Mot regeringens politik står således en politik med ökade subventioner på skattebetalarnas bekostnad. Kommuner och landsting svarar för centrala välfärdstjänster som utbildning, vård och omsorg. Den kommunala sektorn har således stor betydelse för såväl välfärden som sysselsättningen. är den kommunala sektorns ekonomiska utveckling beroende av hur väl ekonomin generellt utvecklas. Utskottet vill därför understryka vikten av reformer som stärker arbetslinjen och därigenom även skatteunderlaget och kommunernas ekonomi. Tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politiken finns nu utrymme att i enlighet med regeringens förslag skjuta till medel till kommunerna 2011. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en utredning om att främja en stabil verksamhet över konjunkturcykeln (dir. 2010:29). Satsningar på utbildning och ökad kvalitet Utbildning är en nyckel till ekonomisk tillväxt och för att förebygga utanförskap i samhället. Under förra mandatperioden vidtogs en rad åtgärder för att förbättra utbildningssystemets olika delar, däribland en gymnasiereform och en höjning av studiemedlen. Det är centralt med en väl fungerande grund- och gymnasieskola för att förbättra arbetsmarknadssituationen för unga . En viktig del av de kommande satsningarna ligger på . Därigenom kan eleverna komma bättre förberedda till gymnasiet, vilket i sin tur ökar andelen individer som fullföljer sin utbildning. Kunskap föder kunskap, vilket betyder att goda grundkunskaper ger bättre förutsättningar att tillgodogöra sig vidare utbildning. Utskottet välkomnar således regeringens satsningar. Stora satsningar har genomförts på fler utbildningsplatser inom yrkesvux, komvux, samt universitet och högskolor. Ytterligare platser på yrkesvux skapas för /11, bl.a. för att motverka ungdomsarbetslösheten. fortsätter arbetet med att öka kvaliteten i den högre utbildningen. Ett nytt kvalitetssäkringssystem införs. Ytterligare medel tillförs genom att grundutbildningsanslagen höjs, liksom studiemedlets lånedel. Socialdemokraterna, och föreslår ytterligare drygt 40 000 utbildnings- och praktikplatser . En ytterligare utbyggnad av denna omfattning är enligt utskottet knappast motiverad mot bakgrund av den kraftiga expansion i antalet utbildningsplatser som skett . Klimat, miljö och infrastruktur Klimatfrågan är vår tids största miljöutmaning Utskottet instämmer med regeringen i att klimatfrågan är vår tids största miljöutmaning. Utmärkande är dess globala omfattning. Utskottet anser att visar ledarskap för att möta utmaningen både internationellt och genom de åtgärder vi vidtar i . I de internationella klimatförhandlingarna intar regeringen en pådrivande roll för att uppnå en global och heltäckande klimatregim som innebär höjda ambitioner jämfört med och konkreta åtaganden för alla stora utsläppsländer samt åtgärder för att skydda de fattigaste länderna från klimatförändringarnas negativa effekter. För att klara den utmaning som en höjd ambitionsnivå i klimatpolitiken ställer, krävs en politik inriktad på ökad användning av ekonomiska styrmedel och omställning till mer klimatvänlig produktion och konsumtion, där utgångspunkten är att den som förorenar också ska betala. Utskottet anser att regeringen har lagt grunden för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik. Det behövs emellertid fortsatta satsningar för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet kan notera att regeringen föreslår ytterligare satsningar för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser genom skattebefriad låginblandning av biodrivmedel i bensin och diesel, genom demonstrationsprogram för elbilar och landhybrider samt genom en supermiljöbilspremie. Socialdemokraterna, och vill investera brett i klimatomställningen och föreslår bl.a. en nystart för klimatinvesteringsprogrammen (Klimp). Utskottet vill här påminna om att i olika sammanhang har riktat allvarlig kritik mot denna typ av stöd. Stora brister har funnits i klimatinvesteringsprogrammens motiv för styrning, kostnadseffektivitet och möjlighet till utvärdering. Dessutom har de administrativa kostnaderna varit höga som en stor del av åtgärderna sannolikt skulle ha genomförts även utan stöd. En sammanhållen miljöpolitik med väl avvägda mål och realistiska åtgärder Utskottet anser att det är en angelägen fråga att bevara den biologiska mångfalden. Den biologiska mångfalden är en förutsättning för allt liv på jorden och utgör basen för de ekosystemtjänster som är nödvändiga för mänsklighetens existens. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det bedrivs ett arbete på såväl internationell som nationell nivå för att hejda förlusten av den biologiska mångfalden och om möjligt återställa den biologiska mångfalden. Under det svenska ordförandeskapet i EU antog rådsslutsatser om biologisk mångfald efter 2010. Kommissionen har därefter publicerat ett meddelande som är ett första steg till att formulera en strategi om biologisk mångfald efter 2010. En ny global vision med ambitiösa mål om att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2020 kombinerat med ett omfattande åtgärdspaket antogs också vid om biologisk mångfald . I båda oppositionsalternativen föreslås ökade medel till biologisk mångfald. Socialdemokraterna, och vill öka medlen för att särskilt prioritera skydd av skog och skogsskötsel. Enligt utskottet kan delmål inom ramen för målet Levande skogar uppnås med de förslag regeringen presenterat i propositionen Förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169). anser att Östersjöproblematiken måste få en ökad prioritet och föreslår att anslaget för att främja havsmiljö ökas i förhållande till regeringens förslag. Inom ramen för det löpande miljömålsarbetet har utskottet noterat att utsläppen till både luft och vatten av gödande ämnen fortsatt minska. Därtill har ett stort antal nya åtgärder och styrmedel beslutats som ytterligare minskar utsläppen av kväve- och fosforföreningar genom regeringens särskilda satsning på havsmiljön. Regeringen har i propositionen En svensk sammanhållen havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) presenterat en rad viktiga insatser, bl.a. förstärkningar inom landsbygdsprogrammet 20072013. Utskottet anser vidare att regeringens åtgärder för att uppnå åtaganden i det internationella samarbetet är av stor betydelse, t.ex. åtgärder i för miljös (Helcom) aktionsplan för och genomförandet av och rådets direktiv /56/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (direktivet). Ett fortsatt EU-samarbete och internationellt samarbete är enligt utskottet en grundförutsättning för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska kunna nås. En ny myndighet för havs- och vattenmiljö kommer fr.o.m. att arbeta med bl.a. samordning och integrering av mål, processer och handlingsplaner inom havs- och vattenmiljöarbetet. Regeringen har satsat på att förbättra havsmiljön.