bet · GY01AU1 · 2010-12-03 00:00:00 — Trots att många vill ge honom ett dåligt epitet, så att säga, har han berättat för mig att han själv anställer, och då är det en person som företräder . Det var intressant.När det gäller den grundläggande idén om hur vi håller ihop samhället och hur vi ser till att människor får möjlighet att utvecklas och att utveckla tror jag inte att vi egentligen står särskilt långt ifrån varandra. Däremot är det ett problem när man gör det hela till en diskrimineringsdiskussion eller en diskrimineringsdebatt eller en fråga om att människor eventuellt inte kan eller, framför allt, inte vill lära sig språket. Då tror jag att vi börjar skjuta över skulden på dem som skulden egentligen inte hör hemma hos.Det är en skuldbeläggningspolitik som utgår från att det finns människor som inte vill lära sig ett nytt språk. Det är en ingång.En annan ingång, som jag egentligen skulle vilja ställa en fråga om till , är idén om ett samhälle som vi försöker hålla ihop, som vi tillsammans skapar oavsett bakgrund, oavsett idé om på vilket sätt vi kan göra oss till fullo representanter för det goda i samhället. När jag ställde frågan tidigare sade att vi gör ungefär likadana satsningar i likadana områden. Vad mer är det som ska göra tillsammans med sina samarbetspartier när det gäller integrationsfrågorna? Problemet ligger i grunden och skvalpar kring en enda viktig fråga som gör att det finns ytterlighetsidéer och tankar för att försöka slita samhället itu.Då är frågan: Vad är det som ska göras? Ska man kopiera Solnamodellen till alla andra kommuner i ? Hur kommer detta att ta? Vad är det för resultat vi kommer att se? Vi genomför det som står i propositionen, och det är att vi ser till att Arbetsförmedlingen får ansvar för att upprätta en etableringsplan. Man lär sig språket, man får den samhällsintroduktion och den arbetslivsutbildning som krävs, man får den matchning som behöver skapas och man hamnar i arbete fort. Det är det som är planen. Det är rätt likt Solnamodellen, inte till punkt och pricka, men det är den reformen vi genomför. Jag skulle vilja bemöta det här med skuldbeläggning som du pratade om. Det handlar inte om skuldbeläggning. Jag tycker att man i samhällsdebatten ofta förväxlar eget ansvar med skuldbeläggning. Det handlar inte alls om skuldbeläggning. Det handlar om att människor ska inse att det är deras eget ansvar att se till att man går upp och går till sfi-undervisningen, att det är deras eget ansvar att man gör sitt yttersta för att integreras i samhället. Det är dit vi vill komma.Ingen i denna kammare kan på något sätt lägga fram ett förslag som tvingar människor som inte vill ta eget ansvar för att integrera sig. Det går inte, det är fysiskt omöjligt. Vi kan inte ha en sådan övertro på politiken och tro att det är möjligt. I slutändan handlar det om att poängtera för människor att det är deras eget ansvar att se till att de blir en del av . Politiken kan, absolut, skapa förutsättningar, vägar och verktyg, men i slutändan är det du själv som måste ta upp det här verktyget och gå den där vägen. Därför vill jag poängtera att eget ansvar är en bärande och viktig del i integrationspolitiken. Det är just därför vi genomför de reformer som vi genomför. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet AU1 om integration och jämställdhet.Jobb och svenska är nycklarna in i samhället. Det är de allra flesta överens om. är och ska vara ett öppet och tolerant samhälle. Det har gjort vårt land rikare, och vi liberaler är stolta över att vi har tagit vårt solidariska ansvar och givit människor som flytt undan förföljelse en . Att integration är viktig framgår av en undersökning gjord av nationalekonomen som har visat att 12 000 fler utlandsfödda i innebär att vår export ökar med och att vart femte nyetablerat företag i startas av en utlandsfödd person.Men som många kommit till vårt land och har lyckats ska vi vara tydliga med att vi har stora integrationsutmaningar. Därför genomfördes en etableringsreform som innebär en stor förändring av vår integrationspolitik. Fokus är på jobb och kunskaper i svenska.De allra flesta kommuner i har tecknat avtal med om att ta emot flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga. För en del län innebär flyktingmottagandet att befolkningsnettot kan hållas uppe. I , som jag kommer ifrån, och län, som ligger nära, uppgick mottagandet totalt till 1 783 personer. Det är människor som har sökt en tryggare framtid för sig och sin familj i och som inget hellre vill än arbeta och bidra.Den stora utmaningen handlar om att det tar för den nyanlända att komma i arbete och klara egen försörjning. i landet är det som har ett arbete. Det vittnar om stora problem i organisationen av mottagandet och organiseringen av den i . Den modell för mottagande av nyanlända som vi har haft har inte fungerat. Därför lägger vi nu om mottagandet.Valfrihet, individuellt utformade insatser och fler aktörer är viktiga delar i den nya reformen. Men vi behöver också förändra synen på dem som kommer till . Det är inte en enhetlig grupp utan enskilda individer som behöver professionellt stöd för att så snabbt som möjligt komma in i samhället för att kunna lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och ta del av de möjligheter, rättigheter och skyldigheter som gäller i . Därför utgår reformen från individens behov men betonar också individens ansvar för sin egen framtid.Herr talman! De viktigaste delarna i etableringsreformen är:Nr 1: I stället för att tas emot av ska nyanlända från dag ett mötas av insatser för arbete. Därför får Arbetsförmedlingen ta över samordningsansvaret från kommunerna när det gäller de insatser som ska leda till jobb och egen försörjning.Här är det viktigt att påpeka att kommunerna även fortsättningsvis kommer att ha viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och nyanländas etablering, till exempel ansvaret för sfi och annan vuxenutbildning, bostadsförsörjning och insatser för barn och unga samt ansvaret för att erbjuda nyanlända samhällsorientering.Nr 2: Det kommer att bli individuella insatser från dag ett. Kort efter det att den nyanlände beviljats uppehållstillstånd träffar hon eller han Arbetsförmedlingen för ett etableringssamtal. Frågor om var i landet den nyanländes kompetens efterfrågas och hur vägen till arbete ser ut diskuteras för att tidigt matcha bostad och arbetsmarknad. Utifrån samtalet görs en skräddarsydd etableringsplan med individuella insatser.Nr 3: Arbetslinjen är tydlig i det nya systemet. Etableringsersättningen är individuell och utgår när den nyanlände aktivt deltar i insatserna. För att få full ersättning ska den nyanlände delta i svenskundervisning och andra insatser som föreskrivs i etableringsplanen. Den individuellt utformade ersättningen kan leda till en förbättrad jämställdhet genom att ersättningen inte påverkas av andra inkomster i hushållet. Det är möjligt att arbeta vid sidan av insatserna utan att ersättningen minskas.Nr 4: En etableringslots införs för att stödja den nyanlände i . Ersättning till lotsen är resultatbaserad, vilket innebär att lotsen har ett intresse av att den nyanlände så snabbt som möjligt kommer i arbete och kan försörja sig själv.Till sist nr 5: Samhällsorientering införs som en obligatorisk del av de nyanländas etablering. Den ska ge grundläggande förståelse för det svenska samhället, hur det fungerar och vad det innebär att leva och bo i Sverige.Herr talman! Många nyanlända berövas möjligheten att känna delaktighet och bli en del av det nya samhället. Frågan som ställs till den nyanlända är: Hur kan vi hjälpa? Med ett perspektivskifte bör frågan vara: Hur vill du bidra? Därför utgår reformen från individens vilja, delaktighet och ansvar för sin framtid. Det är dags att gå från omhändertagande till delaktighet.Jag vet att när vi lyckas med detta kan vi i göra underverk. Det är så är byggt - genom att vara ett öppet samhälle där vi tillsammans med våra styrkor och olika förmågor har byggt det här landet. Så kommer vi att göra även om vi lyckas på ett bra sätt med detta.Jag kan nämna att beräknas arbetskraften i minska med 12 700 personer. beräknas minskningen bli ca 700 personer. Det spår Arbetsförmedlingen i en färsk rapport som handlar om den så kallade generationsväxlingen. Med färre i arbetskraften ökar risken för brist på arbetskraft på många av våra arbetsplatser i länet. Här pekar man på olika sätt att hantera problemet från Arbetsförmedlingens sida. Ett sätt skulle vara att en större andel av kvinnorna kom ut på arbetsmarknaden. En annan så kallad arbetskraftsreserv finns förstås bland de utrikes födda. Många av de utrikes födda har långa studier med sig från sina hemländer. Det är utbildningar som skulle kunna översättas i en så kallad validering. Detta konstaterar som en viktig del i vårt framtida samhällsbygge. Den etableringsreform som vi nu genomför och som jag tror och hoppas mycket på är en del i att möta den stora samhällsutmaning vi har i Sverige.För att komma in på delen jämställdhet i betänkandet, herr talman, vill jag säga att Alliansen i utskottet ställer sig bakom regeringens satsningar och ambitioner i jämställdhetspolitiken. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under förra mandatperioden innebär en kraftig resursförstärkning för denna del av politiken.En rad viktiga reformer har genomförts för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män, och vi välkomnar förstås det fortsatta reformarbete som har påbörjats . Det är viktigt att påskynda utvecklingsarbetet inom området, som är strategiskt viktigt. Det är viktigt för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv.Alliansen noterar att i sitt förslag till jämställdhetspolitik ställer sig kritiska till genusteori och andra, som de uttrycker det, verklighetsfrånvända politiska teorier. Men vi vill understryka att genusteori är en vetenskapligt grundad kunskap som representerar ett eget kunskapsfält. Vid de svenska universiteten och högskolorna finns genusperspektivet företrätt på ett stort antal kurser inom de flesta ämnesområden. Genusforskning bedrivs dels som ett eget ämne, dels integrerat i andra ämnen.Därtill kan nämnas att det internationella intresset för såväl svensk genusforskning som svensk jämställdhetspolitik är stort. Det som har åstadkommits har gett en stark position inom jämställdhetsområdet. Intresset för och efterfrågan på våra kunskaper och lösningar är stort. har ett förtroendekapital internationellt att förvalta men också att utveckla. Dessa positiva signaler får många av företrädarna från vårt eget utskott, arbetsmarknadsutskottet, höra när de är ute på internationella möten som tar upp just området jämställdhet. Det är många som är intresserade av och positiva till det vi gör. finns det förstås mycket mer att göra även i , för detta är ett långsiktigt arbete.Genusteori och den genusforskning som bedrivs är verkligen inte någon verklighetsfrånvänd politik, politisk teori eller något allmänt tyckande. Kvinnors lika rättigheter och jämställdhet mellan könen finns dessutom reglerat i en rad internationella konventioner, däribland konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor - den så kallade Cedaw.Vi står bakom denna politik som har som mål att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Alla delar av regeringens jämställdhetspolitik är viktiga. Det är inte en långsiktig och ansvarsfull politik att byta ut lösryckta delar och ensidigt satsa på dessa. Jämställdhetspolitiken är en sammanhängande helhet.Vi instämmer med regeringen om att det mot bakgrund av den kunskap man har fått och de erfarenheter man har gjort inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning är viktigt att säkra hållbarheten enligt de åtgärder som redan har genomförts. Grundläggande i detta arbete är att stärka jämställdhetsintegrering som strategi så att förändringsarbetet integreras i ordinarie strukturer. Verksamheter ska få förutsättningar för att resultaten ska bli just bestående.Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer har fått en fortsatt hög prioritet. Jämställdhet på arbetsmarknaden, lika möjligheter i skolan och rätten till hälsa och omsorg på lika villkor är andra områden som kräver fortsatta insatser. Genom att regeringen tillför jämställdhetspolitiken extra medel för innevarande mandatperiod kan ett fortsatt aktivt utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden.Alliansen vill betona vikten av samlade insatser. Genom att ta ett samlat grepp på dessa samhällsproblem möjliggörs verkligt genomgripande förändringar. När det gäller frågan om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer instämmer vi i regeringens syn att mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör alla i samhället, såväl kvinnor som män.Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot utsatta kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Vi kan konstatera att regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer har mynnat ut i ett femtiotal åtgärder inom en rad centrala områden.Jag vill också nämna att i den utvärdering av handlingsplanen som har gjorts av konstateras att åtgärderna har bidragit till en kvalitetshöjning av arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor. Arbetet måste förstås få fortsätta.Alliansen noterar också att socialtjänstlagen har stärkts för att tydliggöra kommunernas ansvar att ge stöd och hjälp till kvinnor och barn som har utsatts för våld. Vidare har fått ett särskilt uppdrag av regeringen att se över och hälso- och sjukvårdens insatser och arbete med offer för hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn och unga som blir gifta mot sin vilja. Uppdraget ska rapporteras i februari 2011.Rikspolisstyrelsen har genomfört omfattande utbildningsinsatser för att stärka polisens kompetens för brott som rör mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. har ett uppdrag att genomföra utbildningar för skolledare om hur skolor kan arbeta med dessa frågor.Till sist, herr talman, noterar vi i frågan om tvångsgifte att regeringen har tillkallat en särskild utredare som har i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen vad gäller just tvångsäktenskap. Utredaren ska redovisa sitt betänkande senast . I och med detta kan det konstateras att det bedrivs ett viktigt arbete på området. Det har delvis gjorts möjligt på grund av de förstärkta resurserna till jämställhetspolitiken. Visst är det så, , att med en större befolkning och invandring till skapas nya arbetstillfällen. Det är självklart så att det skapas små företag. Det skapas behov av arbetstillfällen i offentlig förvaltning och liknande.Men är det då positivt för samhällsutvecklingen och för samhällsekonomin? Det är inte säkert, . Om man tittar på en studie från i som kom för ganska precis och nationalekonomen rapport visar de att för att få en samhällsekonomisk positiv effekt med en invandring måste man inte bara få samma sysselsättningsgrad som hos den befolkning vi redan har i landet. Man måste också ha samma genomsnittsinkomst. Om man inte får dessa två parametrar får man ingen positiv samhällsekonomisk vinst av en ytterligare invandring.När man har samma sysselsättningsgrad och samma genomsnittsinkomst som majoritetsbefolkningen tar det ändå upp till att över huvud taget få någon positiv effekt. Med en invandring beräknad på 168 000 individer tog det alltså , och då hade man en positiv effekt på statsbudgeten med 0,1 procent.Det är så verkligheten ser ut. Sedan kan man visst påstå att det skapas arbetstillfällen av invandring. Det gör det. Men det täcker inte kostnaderna, . Det är det som är problemet med er politik.Jag välkomnar att regeringen satsar när det gäller mäns våld mot kvinnor. Det är bra. Jag tycker särskilt om det du tryckte på om satsningen mot hedersrelaterat våld. Det ställer vi oss självfallet bakom.När det gäller genusforskningen är detta ett ämnesområde i som genomsyras av politisk retorik mer än adekvata forskningsresultat och adekvat forskningsmetodik. När det gäller de ekonomiska effekterna av invandring får man väl ändå säga att när man historiskt sett tittar på hur har byggts upp och framåt var detta uppenbarligen en god del av vår utveckling. Vi kunde ta till oss många människor som ville komma hit och jobba med de jobb som fanns.Att vi har en utmaning framför oss tror jag att vi är överens om. Vi har en demografi i där många 40-talister närmar sig pensionsåldern. Det är en stor utmaning.Vi talade om tidigare. Själv kommer jag från . Där har vi många äldre som snart lämnar arbetsmarknaden. Hur ska vi klara utmaningen att ta hand om våra gamla och hjälpa våra barn på dagis om vi inte får tillräckligt med arbetskraft och personer i arbetsför ålder? Här kan invandringen vara en viktig delkomponent. Jag tror också att det kommer att vara samhällsekonomiskt lönsamt.Från nationalekonomiskt håll har vi fått veta att med 12 000 fler utlandsfödda ökar export med . Det är mycket pengar.Jag tror att detta ger en bra effekt om man lyckas med att få de nyanlända i arbete genom att låta dem läsa svenska språket.Vad gäller genusteori och genusforskning är vi internationellt väl ansedda. Min tolkning är att det bedrivs mycket bra forskning inom detta område. är framstående på jämställdhetsområdet, men vi ska självklart göra mer. Jag delar inte bedömning utan tror att det är viktig forskning som behöver bedrivas även . Det var intressant att vet mer än man gör på har till uppgift att studera just dessa effekter på arbetsmarknaden.Hans Backman kanske inte är medveten om att av 40-talisterna är sysselsatta. Här inräknas också de som är . En tredjedel av 40-talisterna är alltså fortfarande sysselsatta medan resten har gått i pension.Svenskt Näringsliv räknar med att ungefär en tredjedel av dem som är sysselsatta kommer att ersättas när de avgår. Det blir få jobb kvar, och har vi över 700 000 människor inskrivna på Arbetsförmedlingen. 40-talisterna kommer inte att innebära någon revolutionerande omvälvning i den svenska arbetslöshetsstatistiken. Det har ni kunnat använda som argument , men det argumentet funkar inte längre. Ni måste byta argument.Vad gäller genusforskning använder man den forskning som passar. Hjärnforskaren är världsledande på området, men hennes forskning göms undan i eftersom den inte passar in i den genusteoretiska . Det är ett faktum.Jag har ett exempel på en man i mitt hemlän som fick sparken. Han ledde pappagrupper inom och skulle tala om genusforskning. Han begärde fram adekvata forskningsresultat för att backa upp budskapet, men det fanns inte. I stället fick han fick sluta. Där har vi ett problem. Det sista exemplet tyder på hur viktigt det är att vi har ett aktivt arbete mot diskriminering, för det lät som ett tydligt fall av diskriminering. Det är upprörande om man inte får föra fram sina åsikter på sin arbetsplats.Som med all forskning är det viktigt att man tar till sig det som är bra och relevant. Ambitionen hos inte minst vår jämställdhetsminister är att utvärdera vilken forskning som är viktig för oss inom politiken att gå vidare med. Det får vi bedöma så småningom.Vad gäller 40-talisterna är Sacoekonomen är tydlig med att detta är en jätteutmaning. nämnde ett antal tredjedelar, men det återstår många 40-talister. Det föddes många då.Jag är fullt övertygad om att vi kommer att ha ett stort behov av att alla som bor i kan komma i arbete och att det kan ske genom goda insatser i utbildningssystemet. Vi behöver också människor som vill komma till för att jobba och verka i vårt land. Det kommer nog att bli en viss konkurrens om arbetskraftsinvandrarna, och de kommer att välja de länder som har bra integrationspolitik, som ger möjlighet att lära språket och som har en välkomnande attityd på arbetsmarknaden. Här är etableringsreformen en viktig del, och jag tror på den.Vi får fortsätta att debattera detta i kammaren, men jag tror att verkligheten kommer att tala för de ståndpunkter som vi i Alliansen har. Jag har en fråga till när det gäller arbetet för jämställdhet. Regeringen tog bort kravet på att företag med fler än tio anställda ska upprätta jämställdhetsplaner, vilket jag tog upp i mitt anförande. Tanken var väl att det skulle bli lite mindre byråkrati för småföretagare. Det var också tanken från början när man satte gränsen vid tio anställda. Riktigt små företagare skulle inte behöva jobba med denna fråga på det sättet.Vi vet dock att även småföretagare jobbar för jämställdhet och brinner för frågorna. kan insatser vara bra och leda till jämställdhet utan att man upprättar en plan.När man lyfte bort kravet på företag med fler än 10 anställda och sade att det bara var företag med fler än 25 anställda som behöver upprätta jämställdhetsplaner och handlingsplan för jämställda löner vet jag inte om man sköt över målet. Dessutom talade vitt och brett om satsningarna. Vad är det för resultat ni förväntar er? Kommer målet med idén om ett bättre samhälle med mer jämställdhet att kunna uppfyllas om man tar bort denna typ av testbänkar eller sätt att agera på som gör att frågan lyfts upp?Ibland tjänar frågan på att synliggöras. Även om det finns många som gör bra insatser utan planer och direktiv torde det vara viktigt att staten har denna typ av idéer. Det är en viktig fråga som tar upp. Jag tror att vi sakta men säkert arbetar oss mot att uppnå ett jämställt samhälle. Det finns positiva signaler om att löneskillnaderna mellan män och kvinnor minskar, om än alltför sakta.Det jobb man gör på förskolor och andra ställen där man gör personalen medveten om att den ska behandla killar och tjejer på samma sätt ända från start är viktigt och har en långsiktig effekt, vilket man märkt på de förskolor som jobbar så. Jämställdhetsarbete är stort och komplext, men jag är övertygad om att vi är på rätt väg. Visst önskar man att det skulle gå snabbare. Jag har själv två döttrar, så jag vill att det ska gå jättesnabbt.Det här med jämställdhetsplanerna får man vara beredd att utvärdera. Man får titta på hur det blir i praktiken för företag med färre än 25 anställda när de inte har kravet på sig. Som sade görs mycket av det viktiga arbetet på jämställdhetsområdet frivilligt av företagen på plats. Det är lättare att göra dessa saker genom mun-mot-mun-metoden, det vill säga prata med varandra, på ett mindre företag än på ett större. Vi har höjt gränsen för att vi har en tro på att man ska kunna hantera detta på företag med upp till 25 anställda med det regelverk som finns.Jag är dock fullt beredd på att detta måste följas upp och ses över. kan titta på en del av det som en arbetsmiljöfråga, till exempel när det gäller hur det är med jämställdheten mellan män och kvinnor i dessa företag. Det där var ena delen av min fråga. Låt mig ge en siffra på hur många företag som plötsligt inte behövde göra det här, i alla fall inte på papperet. Det handlar om 21 000 företag, vilket är en ganska stor siffra. Även om några av dem ändå gör detta viktiga arbete har det en viktig symbolverkan. Nåväl, vi får se. Det gläder mig dock att vi har lyhörda representanter för de partier som utgör regeringsunderlaget.Den andra frågan handlar om jämställda löner. Där har staten en viktig roll eftersom vi har myndigheter som är arbetsgivare. Många människor är anställda i den statliga förvaltningen. Även där ser det illa ut när det gäller jämställda löner. Som jag har tolkat det när jag har tittat tillbaka på föregående mandatperiod och de skrivelser vi har att ta ställning till syns det inte särskilt tydligt hur man kommer att verka för jämställda löner. Det kanske är en parallellfråga, men man har inte lagt fram några förslag när det gäller kvotering till bolagsstyrelser. Man tycker att det vore fel att göra det. Det finns ett antal sådana punkter. Jag ska inte ta upp dem, men finns det några idéer om hur man ska verka för jämställda löner?