bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — Det här är femte året som vi diskuterar detta, och vi har efterlyst en bred parlamentarisk beredning som ska diskutera vad vi vill med vårt jordbruk. Detta har ständigt röstats ned av Alliansen. Man vill inte samarbeta på det sättet med näringen och de andra partierna utan man vill driva skutan helt på egen hand. Det kan bli problem om regeringen skulle förlora ett val eller en omröstning. Jag anser att det vore bra om vi kunde prata ihop oss. Det här är som sagt femte året som jag står här och får ett blankt nej. Det här klarar tydligen regeringen bäst själv. Jag vill hälsa från de näringar som jag är ute och besöker att de inte tycker att det duger, och ärligt talar tycker inte jag det heller.Jag vill passa på att önska landsbygdsministern god jul. Jag hoppas att du får en trevlig jul, att du får mycket god mat och att du tänker på varannan tugga, om det är så vi ska ha det framöver, att det kommer någon annanstans ifrån. Mat är inte riktigt att jämföra med andra typer av varor som vi exporterar och importerar, beroende på vad vi är bäst på att producera. Det finns också en klimataspekt på hur maten färdas fram och tillbaka, och den måste vi ta lite extra hänsyn till. Det tycker jag att vi kan tänka på i dessa juletider. För att öppna upp för en dialog har vi, som väl känner till, tillskapat en kontaktgrupp. Vi kan kalla den vad som helst, men vi har öppnat upp för en dialog om de framtidsfrågor som finns vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken i Europeiska unionen.När det gäller att involvera näringen och alla dess delar i att öka produktionen har jag bett representanter för näringen att ingå i det vi kallar för en högnivågrupp för att se vad som fordras för att vi ska nå de mål jag vill att vi ska nå, nämligen att öka vår matproduktion och därmed få fler jobb och levande samhällen i alla delar av landet. Den gruppen har kommit fram till några saker som oppositionen starkt motsätter sig.Man säger till exempel att vi måste ha konkurrenskraft och lönsamhet, men i sitt budgetalternativ skattebelägger oppositionen ytterligare saker och därmed minskar lönsamheten och konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen.Man efterlyser också fortsatta regelförenklingar. Där hoppas jag att kammarens ledamöter hjälper mig i det arbete som jag så här långt har lyckats med ganska bra, om jag själv får säga det. Det är den andra punkten som dessa, vi kan kalla dem småföretagare, efterlyser.Den tredje punkten är att vi förändrar attityden, att det blir fint att vara primärproducent, att vara bonde och producera det som är nödvändigt för att vi ska må väl, nämligen mat.Jag vill tillönska ledamoten en god jul och ett gott nytt år. Jag vill tacka landsbygdsministern för att han är i kammaren och debatterar med oss. Jag har två konkreta frågor.När jag lyssnade på ministerns intressanta anförande hörde jag honom aldrig riktigt beröra frågan om ekologisk produktion, men jag kanske missade det. Det tycker jag är en viktig del när vi talar om livsmedelsproduktion. Vi har sett att målet att av landsbygdsarealen ska vara tillägnad ekologisk produktion inte har uppnåtts. Det uppgår nu till . Jag undrar vilka åtgärder landsbygdsministern tänker vidta för att stimulera den ekologiska produktionen.Min andra fråga rör exportbidragen. Det är vi alla motståndare till. Det innebär att EU ger subventioner för att man ska exportera överskottet. Det kan vara mjölk, kött, ägg eller något annat. Det slår sönder marknader i utvecklingsländer. Trots det har ministern vid fem tillfällen via sina tjänstemän i förvaltningskommittéerna i röstat för höjningar av exportbidrag. Första gången var 2006, därefter och slutligen så sent som . Höjningarna gällde kycklingkött, ägg och mjölkprodukter. Dumpningen av just dessa produkter går till länder som , , , . Jag undrar om det varit ett misstag eller om det är en medveten politik från regeringens sida och om ministern kan lova att man i förvaltningskommittéerna inte kommer att rösta för höjda exportbidrag fler gånger. Vad beträffar den ekologiska produktionen understöds den med i storleksordningen ur landsbygdsprogrammet. Det gör vi för att vi är angelägna om att konsumenterna ska tillhandahållas de produkter som efterfrågas av en stor konsumentgrupp. Att i sammanhanget då tala om ytterligare 10 miljoner är, och använder jag ordet igen, semantik. Det gör varken till eller från.Låt mig också säga att jag vet att ganska mycket i praktiken är ekologiskt odlad och skött men inte certifierad. Delvis tror jag att det beror på att regelkrångel finns och att det för brukaren, bonden, upplevs som alltför ogenomträngligt för att låta sig certifieras. I landsbygdsprogrammet finns alltså för detta ändamål.När det gäller exportbidragen är kammaren helt överens om att vi tillsammans får försöka se till att sortera bort det instrumentet från den gemensamma jordbrukspolitiken.Vid de tillfällen jag kan erinra mig har vår ja-röst inneburit att vi har förhindrat ett ännu större bidrag till exportstödet. En nej-röst hade lett till att ett annat förslag hade vunnit, ett som hade gett än mer pengar i exportsubventioner. Det sistnämnda förstår jag inte. Andra länder som är motståndare till exportbidrag, till exempel, röstar nej . Jag förstår inte detta. Om man är motståndare röstar man nej till en höjning. Förklara det igen. är det så att det finns tre, fyra eller fem förslag på saker och ting. Då kan det vara av vikt att stödja det som är minst skadligt genom en ja-röst i stället för att få ett förslag som leder till ytterligare mer pengar. Som har nämnts här förut har talare från miljö- och jordbruksutskottet varit uppe i debatten och talat om utvärderingen av regeringens politik på några områden. Jag tänkte beröra regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel.Jag kan inte låta bli att kommentera analyser av den socialdemokratiska oppositionens politik. Tänk om han hade haft den självinsikten att han sett konsekvenserna av den egna högerpolitiken. Det är tusentals barn som har hamnat i fattigdom sedan regeringen tog över. Det är tusentals sjuka som drivs från sjukförsäkringen på grund av regeringen.Under senare delen av 90-talet och var det den socialdemokratiska regeringen som tillsammans med rensade upp i svensk ekonomi. Vi överlämnade 70 miljarder i överskott till högerregeringen . Det var unikt i . Det var det enda landet i som hade ett sådant överskott. Alla andra hade underskott.Det övertog alliansregeringen, och snabbt började man dela ut pengarna. Så inträdde en kris. Vad hände då? säger att om vi hade styrt hade vi ägt . Det kunde vi inte göra. ägdes redan av det mest kapitalistiska landet i världen, . Där kunde vi inte bjuda över dem på något vis.Vi hade en näringsminister som sade: Kan man inte sälja och , så lägg ned dem. Det sade man. På samma gång som hon sade det satt regeringar i , och och överlade med sina bilindustrier hur man skulle klara krisen. Men den sade: Lägg ned.Riksdagen snabbinkallades och avsatte 28 miljarder för att stödja 140 000 jobb i . Inte en krona användes. Det är högerpolitik och industripolitik. På samma gång subventionerade man städtjänster. Hade vi subventionerat och lika mycket som när vi gick hem och städade åt varandra kunde vi ha sålt dem för halva priset. Det är en fantastisk industripolitik.Jag träffade företrädare för industrin . säger de: Vi har ingen att tala med i regeringen, de vill inte tala med industrin. Det är er politik. Det är vad vi ska leva av. Det var en liten utvärdering av Högerns obefintliga industripolitik.Jag går åter till utvärderingen. Den utvärdering som vi har gjort i utskottet är oerhört värdefull. Den är värdefull för oss som ledamöter så att vi ser att våra gemensamma resurser används på rätt sätt och på bästa sätt.Vi har kunnat göra den på ett bra sätt tack vare att vi har en duktig utredningstjänst. Jag vill passa på att tacka dem för det jobb de har lagt ned och för ett bra samarbete med hela utskottet i den här frågan.För att kunna göra relevanta uppföljningar måste det finnas mål och resultatindikatorer att följa upp. har påpekat för regeringen vikten av tydliga och uppföljningsbara mål eller resultatindikatorer för att göra det möjligt att följa upp i vilken grad målen nås.Vi kan konstatera att viljan från regeringen att följa uppmaning är mindre god. Det finns exempel på att regeringen inte redovisar några indikatorer. I vissa fall har tidigare års resultatmål bytts ut mot nya så att en långsiktig uppföljning omöjliggörs. Det är lätt att få känslan av att regeringen vill försvåra utskottets möjligheter att följa upp och analysera de långsiktiga målen.Fru talman! Ett område som det är ganska lätt att följa upp resultatet på är regeringens skrotningskampanj för fiskebåtar. Det är ledsamt att ministern gick , eftersom det var han som var ansvarig för detta.Det är många av oss som kommer ihåg den tidigare jordbruksministerns och den nuvarande landsbygdsministerns tal här i kammaren och hans debattartiklar i Stockholmstidningarna . Landsbygdsministern lovade att satsa 200 miljoner av skattebetalarnas pengar på att skrota fiskebåtar.Det var ett enda syfte. Det gällde att höja lönsamheten i fisket. Det skulle satsas 54 miljoner för att få bort torskfisketrålare som fiskar i . Detta skulle motsvara av kapaciteten. De resterande miljonerna skulle satsas på att öka lönsamheten i Västerhavet.Regeringen skulle skrota av fiskeflottan, och på samma gång skulle man höja kvoterna och lönsamheten med lika mycket. Regeringen hävdade i sin redovisning att fiskeflottan som främst fiskar torsk i hade minskat . Det skulle säkert fungera att lyfta bort av den aktiva flottans kapacitet som kvoterna ökades lika mycket.Vad hände? Nej, det blev tvärtom. Faktum är att det släpptes in lika mycket fiskekapacitet eller till och med mer än det som skrotades bort. Det primära målet att öka lönsamheten uppfylldes aldrig. Tvärtom minskade lönsamheten.Fru talman! Det är ett tydligt exempel på hur den borgerliga regeringen bedriver sin fiskepolitik. Det är också ett tydligt exempel på hur regeringen trots att den säger sig värna om våra skattepengar slösar bort våra gemensamma resurser.Det fanns ingen strategi. Det fanns ingen plan. Det fanns ingen relevant uppföljning för att säkerställa att de satsade pengarna användes på rätt sätt och om de fått avsedd verkan.Det finns naturligtvis vinnare och förlorare i den här affären. Vinnare var de som fick 54 miljoner av regeringen. Förlorarna var, förutom vi skattebetalare, de som skulle få ökad lönsamhet. Resultatet blev det motsatta.Fru talman! Skrotningskampanjen fortsätter på . Redan nu har vi fått signaler om att de som har skrotat sina båtar har införskaffat nya.Här är två rubriker som alla har kunnat ta del av. Två fiskare i fick 4,8 miljoner för att skrota sin fiskebåt. Sedan köpte de en ny som var och inte omfattades av samma restriktioner. Helst hade jag sett att vi nyttjat pengarna till att inte öka kapaciteten på det sättet, säger till annan rubrik lyder: Skrotning som lönar sig. Fiskare rasar mot skrotningskampanj. kan avslöja att de som väljer skrotningsbidrag kan tjäna nästan jämfört med att sälja båten privat. kan de fortsätta att fiska som tidigare.Fru talman! Den politik som vi beslutade om här i måste självfallet kunna utvärderas och följas upp. Det visar inte minst det jag framfört här . kan vi politiskt vara överens om målen och vikten av att vi når målen, men vi kan vara oense om hur vi ska nå dit.Vad gäller lönsamhet i fisket kan vi vara helt överens om att när färre delar på samma fångst så ökar lönsamheten. Detta gemensamma mål måste uppnås på ett sådant sätt att åtgärden inte får motsatt verkan. Slutsatsen blir: Satsa inte våra gemensamma resurser på att skrota delar av fiskeflottan. Kvällen är sen, och som sista talare uppskattar jag självfallet att se ut över en välfylld kammares andra bänkrad. Tack för det, och tack för ert engagemang och er uppmärksamhet! Vi debatterar alltså det kommande Landsbygdsdepartementets förslag till budget för kommande budgetår. Namnändringen från är naturlig och bra. Även bytte namn , av en liknande anledning. Både departement och partier utvecklas i takt med verkligheten.Centerpartiet växte fram på den svenska landsbygden och har en god politik för hela , där nyckelord som miljö, företagande och tillväxt i hela landet är centrala. är en aktiv och drivande part för att utveckla EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Jordbruksminister arbetar hårt för att hämta hem till så mycket som möjligt av både jordbruks-, landsbygds- och miljörelaterade stöd och ersättningar.Även arbetet med att sänka svenska skatter och avgifter ned till de nivåer som gäller i vår omvärld är betydelsefullt för att öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft, och likaså det pågående regelförenklingsarbetet. Visst finns det alltid mer att göra, och visst är förväntningarna stora, men mycket har faktiskt skett och mer är på gång.Ändå är det en stor utmaning att kunna vända den svenska livsmedelsproduktionens kräftgång till en helt nödvändig ökning. Det är mycket allvarligt att den svenska livsmedelsproduktionen, som är bäst i världen på djuromsorg och miljö, har minskat med en tredjedel på bara några decennier. Detta är inte så väl känt. Däremot vet vi nog många att den ekologiska produktionen de senaste två decennierna har mångdubblats från en mycket låg nivå till att omfatta av hela den svenska livsmedelsproduktionen. På till exempel mjölkområdet och vad gäller åkerareal har man nått ännu längre. har här satt upp mycket precisa mål för ekoproduktionen, bland annat vad gäller andelen ekoareal - - och för hur mycket den offentliga sektorn ska inköpa av ekologiska livsmedel - . Det är höga mål, och trots betydande volymtillväxt är det en bit kvar. En del mål har dock nåtts, och de jag har nämnt finns kvar men beräknas nås senare än beräknat, enligt utskottets betänkande. Socialdemokraterna, vill höja målen och även ekostödet med , som vi har hört , trots att det redan är ett av de mest generösa i EU. Man vill också införa en nygammal skatt på handelsgödsel - - och ytterligare öka djurskyddskontrollerna, höja avgifter med mera. Den rödgröna oppositionens politik ökar ekoproduktionen ytterligare; det är möjligt. Och självfallet är den värd all respekt och ska ha stöd efter sina miljöfördelar. Det är vi överens om. Men vad händer med den samlade svenska livsmedelsproduktionen? Här vill regeringen öka konkurrenskraften genom sina olika åtgärder, så att den nedåtgående trenden ska kunna brytas och bli till en ökning. Produktionen har sjunkit med en tredjedel, till förfång för både öppna landskap, gårdar, förädlingsindustrin och en god djuromsorg och miljö.Regeringens åtgärder är alltså helt nödvändiga, men vart leder oppositionens förslag? Man vill på fullt allvar försämra lönsamheten i det vanliga miljövänliga svenska jordbruket, som är bäst i världen. Detta är helt kontraproduktivt. Jag menar att era förslag kommer att minska den svenska jordbruksproduktionen ytterligare och leda till en än större import från jordbruk med sämre djuromsorg och sämre miljöpåverkan. Om den svenska livsmedelsproduktionen minskar och vi i stället ökar importen från andra länder runt , vars jordbruk läcker mer, innebär det att växtnäringsläckaget till minskar? Nej, tvärtom, det ökar.De gröna näringarna, alltså jord- och skogsbruket och trädgårdsnäringen, är näringar med stor betydelse för jobben och ekonomin. De utgör landsbygdens ryggrad och står för en betydande andel av bnp, rekreation och miljövärden. I reda pengar tillför de gröna näringarna ekonomi långt och har större betydelse än många av landets traditionellt stora industrier. I många kommuner på landsbygden står de gröna näringarna för vart fjärde jobb, och i hälften av landets 290 kommuner är av sysselsättningen beroende av dem. Det är alltså ett viktigt område vi diskuterar här i kammaren . Inom jordbruksområdet innehåller den budget som alliansregeringen presenterade åtskilliga förslag som ska stärka de svenska gröna näringarna. Det mest konkreta exemplet är kanske den stora satsningen på Matlandet , som syftar till att skapa fler jobb och högre tillväxt i hela landet. Genom att till exempel förbättra rådgivningen till små livsmedelsföretag och fortsätta nedsättningen av de avgifter som slakterierna betalar för den obligatoriska köttkontrollen möjliggör vi framväxten av nya konkurrenskraftiga livsmedelsföretag. Svenskt jordbruks konkurrenskraft behöver alltså stärkas, och alliansregeringen med jordbruksministern som banerförare har genomfört en rad åtgärder i denna riktning sedan förra valet. Mer behövs dock. Jordbruksnäringen har självklart huvudansvaret men måste för att kunna vända utvecklingen få full uppbackning från regering och riksdag, från förädlingsindustri och handel, från myndigheter och genom en kvalitetsinriktad offentlig upphandling med mera.Andelen importerade livsmedel har ökat , och importerar vi snart hälften av alla våra livsmedel. Därför välkomnar jag att regeringen har tagit initiativ till en högnivågrupp som analyserar situationen och hur den negativa trenden ska kunna brytas. Det är uppenbart att det för att den ska kunna brytas krävs en kraftsamling från alla goda krafter inom näringen, med stöd från politiken, industrin, handeln, myndigheter och konsumenter.Inga stenar får lämnas orörda här. Det handlar om fortsatta regelförenklingar, där jordbruksministern ju är drivande. Det handlar om jämbördiga skatter med omvärlden, där regeringen ju har agerat. Det handlar också om en offentlig upphandling som ställer motsvarande djuromsorgs- och miljökrav som ställs på det svenska jordbruket - jordbruksministern jobbar på åt det hållet - och mycket mera.Matlandet innehåller som en grundläggande punkt att livsmedelsproduktionens förutsättningar ska stärkas. Det är insiktsfullt och bra, tycker jag, att De rödgröna också inser lägets allvar och ställer sig bakom tankarna på en kraftsamling för att vända livsmedelsproduktionen. Exakt i vilka former detta ska ske och vad det ska kallas är faktiskt mindre intressant. Som landsbygdsministern sade: Det är semantik. Det viktiga är att det sker och att det sker så fort som möjligt. Matlandet är i full gång, förstärks och innehåller en livsmedelsstrategi. Högnivågruppen lämnar snart sin rapport. Låt detta viktiga arbete och denna för det svenska jordbruket livsviktiga debatt nu blomma ut i åtgärder som möjliggör för alla de svenska lantbrukare som inget hellre önskar än att kunna investera i ökad produktion att också kunna göra det!Jordbruksdepartementet var det departement som var mest framgångsrikt i sitt regelförenklingsarbete under förra mandatperioden. minskade departementet sina kostnader vilket innebär en kostnadsminskning från ca till ca 6 miljarder. Jag vet att landsbygdsministern har ställt siktet ännu högre den här mandatperioden, och det känns lovande. För att den minskade regelbördan verkligen ska kännas hos den enskilde lantbruksföretagaren krävs dock att också övriga departement arbetar lika målmedvetet inom detta område. Det finns mycket mer att kommentera på detta stora ansvarsområde som jordbruksutskottet nu diskuterar, men jag stannar här.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Med risk att bli lynchad denna sena timme tänkte jag ställa några frågor till och tacka för inlägget.Staffan sade att måste ställa samma krav på importen vad gäller miljö och djuromsorg som vi ställer hemma, ungefär så. Jag håller med, men det beror på EU. Jag har en liten kommentar där: Borde inte LRF ha tänkt på det innan man propagerade för att vi skulle gå med i EU?Varför har ni inte drivit frågan om obligatorisk ursprungsmärkning av kött?Umgås fortfarande med tankar på handel med utsläppsrätter på kväve och fosfor? Tack, , för dina frågor! Jag ska försöka svara på dem. Du diskuterade mycket eko i ditt inlägg, bara eko. Du och andra sade ingenting om det vanliga miljövänliga jordbruket. Jag bara noterade det.Jag är liksom jordbruksministern liberal och tror på en fri handel över världen. Däremot sade jag att när vi upphandlar mat i vår offentliga verksamhet - myndigheter, kommuner och landsting - tycker jag att det är självklart att man ställer kvalitetskrav i upphandlingen som är av samma karaktär som de som vi ställer på de svenska lantbrukarna när de ska producera maten. Där sviker man från den offentliga sektorn. Det finns instrument, och så vidare. Jag tror att vi kan vara överens om att man ska ställa de kraven. Därtill kan man ställa krav på andelen eko. Man har olika instrument till sitt förfogande.Handel med utsläppsrätter utreds, och vi får se var det landar, om vi kan ha det även inom jordbruket. Det är inte framme , det är en fråga som jag inte går vidare in på nu.Jag kan ställa en fråga till dig, . Du sade inget om det faktum att av produktionen har minskat med en tredjedel, över hälften är snart importerad mat från andra länder. Är det något bekymmer för ? Ni diskuterar en viktig nisch och inte huvudvolymen, mat producerad med bästa metoder inom det konventionella jordbruket. Jag tyckte att jag var rätt tydlig i mitt anförande med att vi är oroliga för den minskande åkerarealen och då naturligtvis även produktionen.Jag har funderat lite grann varför produktionen minskar, men inte arealen lika mycket. Jag vet inte om ett svar kan vara hästnäringen. Jag vet inte om du har några synpunkter på det. Jag har indirekt berört det konventionella lantbruket genom att med viss emfas hävda att vi ska återinföra konstgödselavgiften och att den ska gå tillbaka till näringen i form av bland annat landsbygdsstöd eller stöd till Greppa näringen eller till hästforskningen som tidigare.Det vill jag gärna ha en kommentar till. Det allvarliga är att även arealen minskar, enligt den utvärdering som utskottet har gjort. I förhållande till den samlade produktionen har minskningen sedan några decennier varit en tredjedel. Vi importerar alltså den maten i stället - djur som har det sämre och från jordar som läcker mer, i stor utsträckning till . Den utvecklingen måste brytas.Som jag sade tidigare gillar jag att oppositionen diskuterar livsmedelsstrategin, som gjorde, och frågar: Hur kan vi vända detta? Det är bra. Det är trist att ni vill lägga på skatter och försämra konkurrenskraften, men det är bra att ni har en medvetenhet om bekymren. Vi kanske kan mötas där på något vis.Handelsgödsel är inte, som sade, det stora bekymret för . sade i sitt inlägg att läggs på jordarna och läcker ut. Så är det inte. Det ger stora skördar och mat. Det är ett växtnäringsämne. Det som är viktigt för att minska växtnäringsläckaget är doseringen av handelsgödsel. En massa handelsgödsel läggs på, ibland kommer det regn och man har inga grödor där. Det är viktigt att åtgärda. Där har vi ett arbete på gång, vi måste göra bägge två.Handelsgödselskatt som ni vill införa har inget annat land i världen. Handelsgödsel har blivit kraftigt dyrare i takt med oljeprisets ökning. Det kommer att försämra resultatet för de lantbrukare som använder handelsgödsel. Sedan använder ni det till allmänna åtaganden som samhället borde ha fixat. Man får betala för det, och det minskar lönsamheten. Det gör att en del lägger av och att vi ökar importen från utlandet. Det är inte bra.