bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — har KSLA bedrivit en omfattande konferens- och seminarieverksamhet inom angelägna områden för de areella näringarna. fyller en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . har tillstyrkt regeringens förslag om bl.a. utgifternas fördelning på utgiftsområden (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23, bet. 2010/11:FiU1). När har behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen. I den tidigare redovisningen i detta betänkande har under berörda anslag lämnats vissa kompletterande uppgifter m.m. till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (se bilaga 2). Vidare tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden som har behandlats under anslagen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om hållbart skogsbruk (S) och om barkborrar (M). Jämför reservation 1 (S). I motion MJ206 (S) framhålls behovet av att utveckla framtidens skogspolitik för att anpassa den till de effekter som dagens och framför allt morgondagens klimatförändringar innebär. Det finns även stora behov av rådgivning och att höja kunskaperna i vårt samhälle, framför allt vad avser risker i samband med de allt fler och kraftigare stormar och andra klimatförändringar som påverkar våra skogar. Även i motion MJ401 (S) framhålls behovet av en politik för hållbart skogsbruk. Enligt motion MJ407 (M) yrkande 1 bör staten sköta sina reservat bättre för att minska utbredningen av granbarkborren. I samma motion yrkande 2 anförs att anmälningsplikten för barkborrefällor bör tas bort. Utskottet ser positivt på att regeringens målsättning enligt propositionen är att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och bygger på tillvaratagande av förnybara resurser. De gröna näringarna ska ge en uthålligt god avkastning genom att naturresurserna kan brukas utan att förbrukas. I likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottet att de gröna näringarna måste bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändringar måste förbättras. Svenskt företagande ska hålla en hög miljöprofil i ett internationellt perspektiv, som näringarna ges förutsättningar att vara fortsatt konkurrenskraftiga. Ett modernt och hållbart jord- och skogsbruk samt en modern och hållbar fiskerinäring värnar den biologiska mångfalden och minimerar negativ miljöpåverkan så att de uppsatta miljökvalitetsmålen kan nås. Så som framhålls i propositionen är det viktigt att nyttjandet av naturresurserna i fortsättningen är hållbart och bidrar till att miljömål uppnås och att ekosystemets förmåga att leverera olika ekosystemtjänster vidmakthålls och stärks, inte minst sett ur perspektivet av ett förändrat klimat. Utskottet delar regeringens uppfattning att de gröna näringarna har en viktig roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle och att det är viktigt att se över vilka åtgärder som kan påskynda omställningen för att minska klimatpåverkan och för att skapa fler jobb på landsbygden. I likhet med regeringen anser utskottet att en hög, stabil och hållbar tillväxt i skogen är en grundläggande utgångspunkt i arbetet med att tillvarata skogens möjligheter i klimatarbetet. En hög skoglig tillväxt förbättrar möjligheten att ersätta fossila råvaror med råvara från skogen. Tillväxten motverkar också klimatförändringarna genom ökad upplagring av kol i växande skog och mark och i olika skogsprodukter samt genom ökad biobränsleproduktion. Skydd av skogar kan bidra till ökad upplagring av kol i växande skog. En ökad tillväxt i skogen bidrar också till jobb och tillväxt på landsbygden och till en konkurrenskraftig skogsnäring. Utskottet noterar att medelstilldelningen för skogsträdförädling i princip har varit . Utskottet ser därför positivt på att regeringen föreslår en gemensam satsning på förstärkt skogsträdförädling tillsammans med skogsnäringen. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är en viktig åtgärd för att långsiktigt trygga råvaruförsörjningen i skogs-, pappers- och massaindustrin. Klimatförändringen ställer också nya krav på kombinationer av egenskaper hos jordbruksgrödorna. De nordliga förhållandena innebär speciella utmaningar. Utskottet välkomnar därför att ett samnordiskt initiativ nu tas för utveckling av nya, lämpliga sorter, i samarbete mellan stat och den privata växtförädlingen. Dessutom stärks näringens konkurrenskraft. Utskottet delar regeringens uppfattning att potentialen för energieffektivisering i de gröna näringarna är stor och ser positivt på att regeringen verkar för att minska energianvändningen inom de gröna näringarna. Jord- och skogsbruket producerar grön energi, men är i sig en energikrävande sektor. För arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket saknas reella alternativ till fossila bränslen. Med anledning av detta föreslår regeringen en omställningspremie för konvertering från fossila till icke-fossila bränslen i arbetsmaskiner som används inom jord- och skogsbruk, vilket utskottet välkomnar. Utskottet välkomnar också att ett förslag till biogasstrategi, som ett led i regeringens arbete med att ska bli oberoende av fossila bränslen, tagits fram (2010:23) och som kommer att beredas inom . Utskottet anser att det är positivt att regeringen på olika sätt avser att arbeta för att åstadkomma en klimatomställning inom jordbruket genom minskade utsläpp av växthusgaser och genom att skapa goda förutsättningar för produktion av grön energi. Så som framhålls i propositionen kommer satsningar på kunskapsutbyggnad, utsläppsreducerande åtgärder och förnybar energi att vara allt viktigare framöver. Utskottet noterar att regeringen har gjort satsningar för att öka skogens roll för klimatet. har utvecklat sin rådgivning i syfte att höja skogsbrukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. har också förtydligat tillämpningen av regelverket för dikesrensning. har haft i uppdrag att öka användningen av förädlat plantmaterial, att genomföra riktade åtgärder till skogsägare, entreprenörer och arbetsledare i syfte att öka tillvaratagandet av biomassa för energiändamål och att identifiera de faktorer som begränsar uttaget av grot (grenar och toppar) vid avverkning. När det gäller forskningsinsatser inom klimatområdet relaterat till jord- och skogsbrukssektorn noterar utskottet vidare att regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) ledde till en kraftfull satsning. är ett av 22 länder som samverkar inom EU i det s.k. Joint Programming Initiative, vilket är ett forskningssamarbete mellan medlemsländerna utanför EU:s sjunde ramforskningsprogram. Samarbetet har resulterat i fyra initiativ, bl.a. ett som rör de areella näringarna, benämnt Agriculture, Change. Utskottet delar regeringens uppfattning att utbildning och forskning har stor betydelse för de gröna näringarnas utveckling och bidrar till att utveckla kunskapen om de globala utmaningarna vad gäller klimat och miljö. Utskottet välkomnar också regeringens avsikt att inrätta ett samarbetsforum för biologisk bekämpning av skadeorganismer för att stimulera och utveckla alternativ till kemiska bekämpningsmedel. Forumet ska enligt propositionen se på både möjligheter och konsekvenser för miljön och produktionen. Enligt uppgifter från beslutade regeringen att ge och i uppdrag att utarbeta en kunskapsplattform om vad som krävs för att uppnå en högre måluppfyllelse när det gäller hållbart skogsbruk. I uppdraget ingår att beskriva utförandet av dagens skogsbruk i relation till beslutade mål avseende naturvård och miljö inom skogs- respektive miljöpolitiken och att beskriva orsaker till de brister som påvisats. Förslag om hur bristerna kan åtgärdas ska redovisas. Uppdraget ska genomföras i dialog med , i , Miljömålsberedningen (M 2010:04) samt andra berörda myndigheter och organisationer. Som framgår av uppdraget behöver all skog brukas på ett hållbart sätt. som de mest skyddsvärda skogarna skyddas ställs krav på miljöhänsyn på de brukade arealerna. Utskottet noterar att svenskt skogsbruk har en hög ambition när det gäller såväl produktions- som miljöaspekter. Svenska skogar har en hög tillväxt, och markägare gör betydande insatser för den biologiska mångfalden vid skötsel av skog. Trots detta visar uppföljningar på vissa brister. Efterlevnaden av skogsvårdslagens miljöhänsynsbestämmelser behöver förbättras. Utskottet välkomnar därför detta initiativ till en nationell dialog om ett hållbart skogsbruk med forskare, naturvårdare och skogsnäringen som har till syfte att utveckla det hållbara brukandet. När det gäller frågan om granbarkborrar noterar utskottet att insektsövervakning och beredskap för eventuella statliga åtgärder i de stormfällda områdena i är viktigt även i fortsättningen. Utskottet ser därför positivt på att uppdrag att övervaka och informera markägare om skadeinsektspopulationen kommer att förlängas . Så som framhålls i propositionen har skogsägaren ett stort ansvar för att förhindra spridning av skadeinsekter. Utskottet konstaterar vidare att informations- och bekämpningsinsatser, gynnsamma väderleksförhållanden samt ett väl fungerande skogsskyddsarbete har haft en dämpande effekt på skadeutvecklingen av insekter i de stormdrabbade områdena i . Utskottet noterar vidare att bedömning är att granskog har dödats av granbarkborren inom de områden som drabbades av stormarna och . Av budgetpropositionen framgår att skadeutvecklingen av granbarkborre sjunkit skadad skog skadad skog 2009 samt att prognos är skadad skog. Nya stormar eller en torr sommar kan ge större skador än prognostiserat. När det gäller skador på skyddade områden vill utskottet också erinra om vad det anförde i sitt betänkande 2007/08:MJU14. Utskottet framhöll då att skyddade områden normalt är bättre rustade att stå emot barkborreangrepp än skogar som brukas, eftersom de skyddade områdena har en mer varierad och olikåldrad skog samt fler insektspredatorer, såsom t.ex. hackspettar. Vidare framhölls att enligt är det i stort sett endast naturreservatet i Osaby utanför som har vållat större problem. Omständigheterna kring detta naturreservat har varit mycket speciella, bl.a. på grund av att reservatet innehöll en donerad planterad granskog och att markägaren motsatte sig att rensade reservatet från träd och virke som riskerade att bidra till spridning av barkborre. Enligt uppgifter från är användning av feromonfällor inte tillståndspliktig. Däremot behöver metoden som sådan ha årlig dispens av Kemikalieinspektionen för att kunna användas. När det är frågan om fällor där virket besprutas med kemiska bekämpningsmedel gäller dock regler om behörighet, anslag m.m. Utskottet noterar att säkerhetsavstånd till rinnande vatten (diken, bäckar, sjöar m.m.) måste iakttas, då det är mycket viktigt att giftet inte kommer ut i vattendrag eller våtmark. Mot bakgrund av vad som anförts ovan föreslår utskottet att motionerna MJ206 (S), MJ401 (S) och MJ407 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att de statliga veterinärerna bör privatiseras (M), om en statlig distriktsveterinärorganisation (S) och om att utvecklingen av veterinärverksamheten bör fortsätta (KD). Jämför reservation 2 (S). De statliga veterinärerna bör privatiseras enligt motion MJ212 (M). De privata veterinärerna är ofta egenföretagare eller småföretagare och arbetar under tillsyn av . har omkring 400 anställda, varav ungefär tre fjärdedelar är veterinärer. Dessa konkurrerar således med de privata veterinärerna. Att en myndighet har tillsyn över både sin egen och konkurrenternas verksamhet framstår som orimligt. Den organisation vi har , med distriktsveterinärer i hela landet som har både jourberedskap, fältverksamhet och smittskyddsberedskap, är enligt motion MJ405 (S) en garanti för en god verksamhet även i fortsättningen på dessa områden. En statlig distriktsveterinärorganisation är garanten för ett gott djurskydd även i glesbygd. I motion MJ422 (KD) yrkande 7 anförs att utvecklingen av veterinärverksamheten bör fortsätta enligt de beslut som fattats och att rollfördelningen mellan dem som utövar tillsyn och besättningsveterinärerna ska bli än tydligare. beslutade om en ny organisation för veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar (prop. 2008/09:211, bet. 2009/10:MJU7, rskr. 2009/10:27). Beslutet syftar till att säkerställa en väl fungerande organisation för veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar. Enligt beslut ges privatpraktiserande veterinärer i större utsträckning än möjlighet att få stöd för att delta i smittskydds- och jourberedskap samt att få statligt stöd för djurhälsovård och djursjukvård i områden där det inte är möjligt att bedriva lönsam veterinär verksamhet utan stöd. Den stödberättigade verksamheten bör upphandlas, och såväl den statliga distriktsveterinärorganisationen som privatpraktiserande veterinärer bör kunna delta i upphandlingen. I likhet med regeringen bedömde utskottet (bet. 2009/10:MJU2) att det även i fortsättningen behövs ett statligt stöd med den nuvarande omfattningen för att upprätthålla en tillfredsställande veterinär service i enlighet med samhällets mål. Det statliga stödet bör, liksom , gå till beredskapen för utbrott av smittsamma djursjukdomar och djursjukvården under jourtid. Det bör även finnas möjlighet att få statlig ersättning för djursjukvård och djurhälsovård i områden där det är svårt att upprätthålla en tillfredsställande veterinär service utan statligt stöd, vanligen i djurglesa områden. Även fortsättningsvis kommer det att finnas behov av en statlig veterinärorganisation för att säkerställa en väl fungerande organisation vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och vård av djur i hela landet dygnet runt. bör, på de ställen där den finns, utan begränsningar kunna ägna sig åt djurhälso- och djursjukvård av lantbrukets djur och bedriva vård av hästar och sällskapsdjur på en fastställd primärvårdsnivå. En helt privat lösning förväntas inte kunna tillgodose de höga ambitioner som staten har vad gäller smitt- och djurskydd. För att uppnå en effektivare organisation än bör emellertid privatpraktiserande veterinärer i större utsträckning beredas möjlighet att delta i smittskydds- och jourberedskapen. Det bör även bli möjligt för privatpraktiserande veterinärer att verka i områden där det inte går att bedriva lönsam djurhälsovård och djursjukvård utan statligt stöd. För att åstadkomma denna ökade effektivitet bör även privatpraktiserande veterinärer kunna få del av det statliga stöd som får . Av EU-lagstiftningen följer att ett flertal myndighetsutövande uppgifter ska utföras av en officiell veterinär. beslut innebär att privatpraktiserande veterinärer även bör ges möjlighet att förordnas som officiella veterinärer och därmed utföra uppgifter som är i princip förbehållna distriktsveterinärer. Ersättningen för att ingå i organisationen för beredskap vid utbrott av smittsamma djursjukdomar, för jourberedskap och för verksamhet i djurglesa områden bör bestämmas genom offentlig upphandling. Ersättning kommer att betalas ut dels för att veterinären ska finnas tillgänglig och vara beredd att åta sig uppdrag under jourtid och vid utbrott av smittsam djursjukdom, dels för den tid som veterinären deltar i en beredskapsorganisation vid utbrott. Dessutom ska driftsstöd kunna lämnas för veterinär service i bl.a. djurglesa områden. Ett förfarande med offentlig upphandling av all verksamhet i landet som får statlig ersättning för beredskap vid utbrott av smittsamma djursjukdomar, för jourberedskap och för verksamhet i djurglesa områden innebär enligt utskottets bedömning en rimlig avvägning mellan statens ansvar att säkerställa att statens mål för verksamheten uppnås och behovet av ett konkurrensneutralt system. Utskottet anser att det anförda i allt väsentligt tillgodoser syftet med motionerna MJ405 (S) och MJ422 (KD) yrkande 7. Motionsyrkandena bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet avstyrker motion MJ212 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om djurskydd (M) och förbättrad djurhållning inom livsmedelsindustrin (V). Jämför reservation 3 (S, MP, V). Enligt motion MJ278 (M) yrkande 2 bör vara en stark röst för ett bättre djurskydd. I fråga om förbättrad djurhållning inom livsmedelsindustrin framhålls i motion MJ295 (V) yrkande 3 att stora förändringar bör göras för djur inom livsmedelsindustrin. Djurskyddslagens rätt till naturligt beteende bör säkerställas. Utskottet ser i likhet med regeringen stora fördelar med att det har inrättats ett nationellt centrum för djurvälfärd vid SLU i syfte att samla landets kompetens och samordna verksamheten inom djurskyddsområdet. Centrumet ska inta en ledande roll på djurskyddsområdet och bl.a. svara för frågor vad gäller forsknings- och utbildningsverksamhet inom djurskydd. EU-arbetet är viktigt inom djurskyddsområdet. Regeringen har ställt sig positivt till att inrätta ett centrum för djurskydd på EU-nivå, under förutsättning att det finansieras inom befintliga ramar. Om planerna på ett EU-centrum för djurskydd blir verklighet avser regeringen att verka för att det förläggs till . har en hög vetenskaplig kompetens inom området. Djurvälfärd har varit en politiskt prioriterad fråga som aktivt drivit i EU. Jordbruksminister anförde i ett svar på en skriftlig fråga (2009/10:585) att det har varit känt att den kommunala djurskyddskontrollen har varit förenad med brister. På en del håll i landet fungerade den väl men på andra ställen konstaterades återkommande problem och ibland stora brister. Vi saknade således en likvärdig och väl fungerande djurskyddskontroll. För att komma till rätta med detta och i syfte att få till stånd en god, likvärdig, rättssäker och effektiv djurskyddskontroll i hela landet beslutade , efter förslag från regeringen, att föra över ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna till länsstyrelserna . Sedan den nämnda reformen genomfördes har kritik framförts mot länsstyrelsernas resurser för att genomföra kontrollen. Detta har lett till att regeringen har sett över och fr.o.m. årsskiftet 2010 ändrat hur resurserna fördelas mellan länen. Jordbruksministern följer kontinuerligt och med ett stort engagemang hur djurskyddsarbetet fortlöper efter omorganisationen. Jordbruksministern anförde vidare att ett antal andra åtgärder har vidtagits för att stärka skyddet för våra djur. Som exempel kan nämnas införandet av ett nationellt djurskyddskontrollregister samt nya regler om behörighet och ansvar inom djursjukvården. Den nya behörighetslagstiftningen innebär bl.a. att man nu kan straffa en yrkesutövare som utan att tillhöra något av de reglerade yrkena tillfogar ett djur lidande eller skada. Detta gäller oavsett om lidandet eller skadan orsakas av olämplig behandling eller genom avbrott i eller dröjsmål med veterinär vård. pågår också ett stort arbete med att se över, uppdatera och modernisera vår djurskyddslag . Regeringen har tillsatt en utredning för detta ändamål. En del i utredningens uppdrag är att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa utpekade problem på djurskyddsområdet, t.ex. att utreda hur bestämmelsen i 4 § djurskyddslagen om naturligt beteende kan förtydligas. Utredningen ska även genomföra en nulägesanalys och probleminventering som grund för sitt arbete. Det står således utredningen fritt att genomlysa sådana områden där man bedömer att det finns ett behov av ytterligare åtgärder till skydd för djuren. Som redovisas i budgetpropositionen arbetar regeringen aktivt för att värna ett gott djurskydd i . Djurskyddslagstiftningen ses över av en särskild utredare i syfte att modernisera och vidareutveckla den (dir. 2009:57). Utredaren ska lämna en redovisning av förslaget till regeringen . Utskottet föreslår att motionerna MJ278 (M) yrkande 2 och MJ295 (V) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förvaltningsplan, jakt, fällor och strategi för vildsvin (S, M). Jämför reservation 4 (S). Enligt motion MJ354 (S) yrkande 1 bör regeringen utforma en ny förvaltningsplan för vildsvin i syfte att begränsa stammens storlek. I samma motion framhålls att regeringen bör ta initiativ till att påskynda den prövning som sker i syfte att öka möjligheterna att använda nya, säkrare och effektivare fällor (yrkande 2). I motion MJ380 (S) efterfrågas ett övergripande samarbete och en samlad strategi för vildsvin. Enligt motion MJ238 (M) bör regeringen överväga att se över jaktlagstiftningen i syfte att tillåta en ökad jakt på och avskjutning av vildsvin. I motion MJ254 (M) framhålls behovet av fler åtgärder för att förhindra vildsvinens skadeverkningar. Enligt motion MJ371 (M) bör möjligheterna för att minska vildsvinspopulationens storlek och spridning ses över. Även i motion MJ225 (M) framhålls vikten av att vidta lämpliga åtgärder för att vi ska få en balanserad vildsvinsstam. Så som framhålls i propositionen har regeringen tagit ett samlat grepp om förvaltningen av vildsvin med det övergripande syftet att minska skadorna på gröda som vildsvin ska ses som en värdefull viltresurs. Utskottet välkomnar att det regionala ansvaret för vildsvinsförvaltningen har tydliggjorts. Utskottet noterar att resultaten av åtgärderna, som har vidtagits på flera nivåer och med hjälp av berörda organisationer och myndigheter, kommer att visa sig först . Det tar att bygga upp samverkan kring ett relativt nytt jaktbart vilt som vildsvinet är och finna formerna för hur jakten ska bedrivas. Utskottet erinrar om att viltförvaltningsdelegationer har skapats vid varje länsstyrelse i syfte att främja och stärka den regionala och lokala delaktigheten i förvaltningen av viltet. Dessa tydliggör även ansvar för den regionala viltförvaltningen, och för viltfrågorna närmare medborgarna. Viltförvaltningsdelegationerna är sammansatta av såväl politiker som intressenter, och landshövdingen är ordförande. Delegationerna ska besluta om övergripande riktlinjer för viltförvaltningen inom länet, skötseln av älgstammen och i förekommande fall för skötseln av hjort- och vildsvinsstammarna. Utöver detta ska de besluta om licens- och skyddsjakt inom länet samt pröva frågan om godkännande av den rovdjursförvaltningsplan för länet som ska upprättas. Utskottet noterar vidare att grunden till en ny vildsvinspolitik som ska främjas genom samverkan har lagts genom ett flertal beslut och genom ändringar i jaktförordningen. Skälet är den betydande ekonomiska skada vildsvin kan orsaka markägare. Som framhålls i propositionen har detta inneburit en bred genomlysning av vildsvinsförekomsten i hos ett flertal myndigheter och organisationer. Utskottet anser i likhet med regeringen att inrättandet av de nya viltförvaltningsdelegationerna sannolikt kommer att ge ökad tyngd åt viltförvaltningen i länen varför ytterligare åtgärder kan förväntas på det regionala planet. Det lokala och regionala inflytandet kommer att stärkas. Så som framhålls i propositionen har det nya systemet med eftersök av trafikskadat vilt stärkt djurskyddet för de vilda djur som skadas vid sammanstötning med motorfordon. I likhet med regeringen anser utskottet att tydliga ersättningar för eftersök av statens vilt samt för eftersök av vildsvin, mufflon och rådjur stärker den befintliga organisationen av eftersöksjägare. Utskottet har från fått uppgift om att har tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin som är avsedd att bli en kunskapsbas för de regionala förvaltningsplaner som länsstyrelserna ska ta fram.