bet · GY01KU2 · 2010-11-18 00:00:00 — summan av de samhällsekonomiska intäkterna från och kostnaderna för en verksamhet. är det inte alltid möjligt att beskriva sådana intäkter och kostnader i kronor och ören. Begreppet effectiveness, som av utredningen översätts med måluppfyllelse/ samhällsnytta, är således omfattande. har noterat att JO i sitt remissvar till slutbetänkande påpekat att begreppet samhällsnytta är oklart (det definieras inte av utredningen) och att detta förtar mycket av den precisering som de övriga tre kriterierna innebär. anser att en strävan efter alltför exakta begrepp kan försvåra för revisionen att anlägga olika och som var för sig angelägna perspektiv och att beakta de komplexa samspel som råder och som måste beaktas för att rätt förstå och bedöma den mångfasetterade statliga verksamheten. Utredningen har valt att använda båda begreppen måluppfyllelse och samhällsnytta för att ge begreppets (effectiveness) vidd en rimlig innebörd i svensk översättning. Begreppet samhällsnytta kan i det här sammanhanget förstås som samhällsekonomisk nytta eller summan av samhällsekonomiska intäkter och kostnader. har vidare inga invändningar mot riksdagsstyrelsens förslag om att även bör kunna lämna förslag om alternativa åtgärder t.ex. omprioriteringar, förenklingar eller omfördelning av resurser för att uppnå målen för den granskade verksamheten. Förslaget tillbakavisas i motion K8 av (M) bl.a. mot bakgrund av att det skulle strida mot den inarbetade ordningen. Här vill finansutskottet påpeka att lämnar rekommendationer av detta slag i samband med granskningar. På förslag av utskottet sköt upp behandlingen av förslaget om ändring i 4 § revisionslagen och motionerna 2009/10:K5 (M, C), 2009/10:K7 (FP) i denna del och 2009/10:K8 (M) till 2010/. I sak uttalade utskottet i huvudsak följande vid frågans behandling . Utskottet välkomnar riksdagsstyrelsens förslag, och instämmer i vad finansutskottet anfört om att förtydligandet i revisionslagens inriktningsparagraf inte innebär en insnävning utan snarare en betoning av att effektivitetsrevisionen inte bör snävas in mot granskning av regelefterlevnad. Även i övrigt instämmer utskottet i vad finansutskottet uttalat i de här aktuella frågorna. gör således ingen annan bedömning än finansutskottet när det gäller effektivitetsrevisionens inriktning. ska, enligt 22 § instruktionen för , bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har beslutat. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. I framställningen föreslås att bedömningen av om internationella utvecklingssamarbetes inriktning är i linje med svenska prioriteringar ska göras av efter samråd med Sida och att detta ska framgå av myndighetens instruktion (22 §). På förslag av utskottet sköt upp behandlingen om förslaget om ändring i 22 § instruktionen för . I sak välkomnade utskottet riksdagsstyrelsens förslag att bedömningen av om inriktningen av internationella utvecklingssamarbete är i linje med svenska prioriteringar ska göras efter samråd med Sida. Utskottet välkomnar riksdagsstyrelsens förslag om ändring av regleringen om effektivitetsrevisionens inriktning. Utskottet instämmer i vad finansutskottet anfört om att förtydligandet i revisionslagens inriktningsparagraf inte innebär en insnävning utan snarare en betoning av att effektivitetsrevisionen inte bör snävas in mot granskning av regelefterlevnad. Även i övrigt instämmer utskottet i vad finansutskottet uttalat i de aktuella frågorna. Utskottet gör således ingen annan bedömning än finansutskottet när det gäller effektivitetsrevisionens inriktning. Även när det gäller internationella verksamhet välkomnar utskottet riksdagsstyrelsens förslag; bedömningen av om inriktningen av internationella utvecklingssamarbete är i linje med svenska prioriteringar ska således göras efter samråd med Sida. Utskottet föreslår således att de föreslagna ändringarna i 4 och 22 §§ revisionslagen antas, och motionsyrkandena avslås (M, FP, C). Fråga om inrättande av ett revisionsutskott Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår, med hänvisning till sitt ställningstagande , att avslår ett motionsyrkande om inrättande av ett revisionsutskott (FP). (FP) framställer i motion 2010/11:K265 i denna del ett yrkande om att ett särskilt revisionsutskott ska inrättas i . Hon anför bl.a. att det, för att ska kunna sköta sin kontrollfunktion på ett bra sätt, vore mycket bättre att införa den modell som majoriteten av EU-länderna har valt, med ett särskilt mottagande revisionsutskott. Det skapar kontinuitet i kontrollfunktionen och ger förutsättningar för utskottets ledamöter och kansli att bygga upp den kompetens och erfarenhet som behövs för att granskningsarbetet ska fungera effektivt. Med erfarenhet och kompetens kan man dessutom göra de i många fall oerhört viktiga men svåra crosscover-analyser som den mer breda och samlade kunskapen ger, anför hon. Det bredare anslaget ger enligt motionären ovärderliga insikter och lärdomar för nya beslut och dessutom en väl fungerande statsapparat med betydande vinster för både ekonomin och demokratin. Till ett sådant utskott anser hon att man skulle knyta erfarna och revisionsintresserade politiker med förmåga att höja sig över dagspolitiken. Många av rapporterna är också sådana att de berör flera områden. Motionären undrar om samtliga berörda utskott ska hantera samma rapport eller om endast ett utskott ska ta del av och hantera kunskapen. har , på förslag av utskottet, avslagit motionsyrkanden (M, C, FP) om inrättande av ett revisionsutskott (bet. 2009/10:KU17, rskr. 2009/10:301 och 2009/10:302). Beträffande frågan om var inom huvudansvaret bör ligga för hanteringen av iakttagelser förklarade sig utskottet dela riksdagsstyrelsens uppfattning att fackutskottsprincipen gör att det faller sig naturligt att utskotten också bör ansvara för revisionsfrågorna. Utskottet ville särskilt framhålla vikten av att erfarenheterna från revisionsarbetet förs vidare och beaktas när beslut ska fattas om verksamhetens framtida inriktning. När det gäller granskningsrapporter som berör flera områden anförde utskottet att situationen i regel torde kunna lösas på samma sätt som i många riksdagsärenden, genom att det ansvariga utskottet bereder andra berörda utskott tillfälle att yttra sig. Sammantaget instämde utskottet i vad riksdagsstyrelsen anfört om att utskotten bör ansvara för revisionsfrågorna. Med hänvisning till utskottets ställningstagande avstyrker utskottet motionsyrkande 2010/11:K265 om inrättande av ett revisionsutskott (FP). Rättelser av ändring i riksdagsordningen Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att gör rent redaktionella ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser i 4 kap. 18 a § om beredningen av granskningsrapporter och i 9 kap. 8 § om åtal i vissa fall. Under rubriken ovan behandlas bl.a. huvudbestämmelsen i 4 kap. 18 a § riksdagsordningen, som reglerar beredningen av granskningsrapporter. Bestämmelsens första stycke har fått en inte avsedd lydelse genom en felaktig hänvisning till samma stycke. Vidare har huvudbestämmelsen 9 kap. 8 § 1 fått en inte avsedd lydelse genom att en bokstav felaktigt fallit bort. För att rätta de felaktiga lydelserna av huvudbestämmelserna i 4 kap. 18 a § och 9 kap. 8 § riksdagsordningen föreslår utskottet att antar det förslag till lag om ändring i riksdagsordningen som utskottet lägger fram i bilaga 3. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2009/10:RS4 Uppföljning av riksrevisionsreformen: antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Lagförslaget behandlas endast såvitt avser tilläggsbestämmelserna. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. 2009/10:K5 av m.fl. (M, C): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte snäva in uppdrag, utan att bibehålla nuvarande formulering i 4 § revisionslagen om mandat. 2009/10:K7 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte snäva in uppdrag utan bibehålla den nuvarande formuleringen i 4 § revisionslagen om mandat och om att inrätta ett särskilt revisionsutskott i . Motionen behandlas såvitt avser att inte snäva in uppdrag utan bibehålla den nuvarande formuleringen i 4 § revisionslagen om mandat. 2009/10:K8 av (M): beslutar att ändra förslaget till lydelse av 4 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. i enlighet med vad som anförs i motionen. Motion från allmänna motionstiden 2010/11:K265 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte snäva in uppdrag utan bibehålla den nuvarande formuleringen i 4 § revisionslagen om mandat och om att inrätta ett särskilt revisionsutskott i . Förslaget till lag om ändring riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 18 a § och 9 kap. 8 § riksdagsordningen1[ Omtryck 2007:726] i stället för deras lydelser enligt betänkandets punkt 1 ska ha följande lydelse. Lydelse enligt betänkandets punkt 1 Talmannen ska överlämna en granskningsrapport från till det utskott vars beredningsområde berörs av rapportens innehåll enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Om utskottet vill inhämta information med anledning av en sådan granskningsrapport som avses i första stycket ska 11 § tillämpas. Talmannen ska överlämna en granskningsrapport från till det utskott vars beredningsområde berörs av rapportens innehåll enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Om utskottet vill inhämta information med anledning av en sådan granskningsrapport ska 11 § tillämpas. Talmannen ska överlämna en granskningsrapport, som inte rör den verksamhet som bedrivs av eller en myndighet under , till regeringen. Regeringen ska lämna en skrivelse till för varje granskningsrapport över effektivitetsrevisionen som talmannen lämnar till regeringen. I skrivelsen ska regeringen redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser. Om regeringen har vidtagit eller avser att vidta likartade åtgärder på grund av iakttagelserna i flera granskningsrapporter, kan dock regeringen lämna en skrivelse som omfattar flera granskningsrapporter till . Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har mottagit rapporten. Vid beräkning av fristen ska månader inte räknas in. Åtal mot nedan angivna befattningshavare för ett brott, begånget i utövningen av hans eller hennes uppdrag eller tjänst får beslutas 1. endast av finansutskottet när det gäller tal mot en fullmäktig i eller en ledamot av direktion, 1. endast av finansutskottet när det gäller åtal mot en fullmäktig i eller en ledamot av direktion, 2. endast av när det gäller åtal mot en ledamot av riksdagsstyrelsen, av eller av eller mot en av ombudsmän, mot en av riksrevisorerna eller mot riksdagsdirektören. Bestämmelserna i första stycket om åtal mot en ledamot av direktion ska inte tillämpas i fråga om ett brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Vi ska ta ställning till förslag med anledning av den uppföljning av som har gjorts. Det handlar om förändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser. Ändringarna debatterade vi i kammaren . var det nästan exakt en parlamentarisk utredning tillsattes, som hade i uppgift att följa upp den reformering av den statliga revisionen som gjordes 2003. Det var också då som bildades som ny myndighet under riksdagen.Jag hade förmånen att delta i utredningen. Innan jag går in på några sakfrågor vill jag säga att jag tycker att det är positivt att kunna konstatera att det både i utredningen och i utskottets behandling av riksdagsstyrelsens framställan finns en stor samsyn mellan alla partier. Jag sade i debatten , och jag upprepar det , att samsyn kring organiseringen av revision är en väsentlig förutsättning för att skapa legitimitet för revisionen som sådan och inte minst för de iakttagelser och påpekanden som en revisionsinsats kommer fram till.Som vi konstaterade mynnade utredningen ut i både stora och små förslag till förändringar. Det finns varken möjlighet eller anledning att försöka kommentera alla, utan jag kommer att nöja mig med att lyfta fram två frågor som berör tilläggsbestämmelserna i riksdagsordningen och som för övrigt var föremål för en ganska omfattande diskussion och debatt i utredningen.Den första fråga jag vill kommentera är: Var ska huvudansvaret för hanteringen av iakttagelser läggas? I diskussionen har det förekommit två alternativ som har ställts mot varandra: ett särskilt revisionsutskott eller befintliga fackutskott. Här finns naturligtvis inte rätt eller fel, utan man måste ta ställning och värdera. Jag tror att vi har gjort en klok avvägning när vi landade i fackutskottsprincipen.Fru talman! Jag sade och vidhåller uppfattningen att det är viktigt att hela känner sig delaktig i och känner ansvar för att ta vara på vad som har framkommit i genomförda revisioner. Jag tror att det är olyckligt om vi inrättar ett nytt organ för hantering av revisionsresultat. Risken är uppenbar för att stora delar av inte känner sig delaktig i behandlingen av rapporter i ett sådant läge.Det förtjänar också att framhållas hur viktigt det är att man faktiskt använder de erfarenheter som revisionsarbetet kommer fram till och att det beaktas när beslut ska fattas om verksamhetens framtida inriktning. Det handlar om att man genom att se bakåt får vägledning om hur vi ska kunna gå framåt. För mig blir det då naturligt att fackutskotten också ansvarar för revisionsfrågorna.Det andra jag vill ta upp och kort kommentera är förslaget om förtydligande av effektivitetsrevisionens inriktning. Det handlar alltså om ett förtydligande och inte om en insnävning av uppdraget. De kartläggningar och analyser som utredningen gjorde visade på att regelefterlevnad var ett dominerande revisionsinslag. Avsikten från utredningens sida, och sedermera också från riksdagsstyrelsens och sida, har varit att förtydliga revisionslagens inriktningsparagraf, inte för att snäva in utan i stället för att betona att effektivitetsrevisionen inte bör koncentreras på granskning av regelefterlevnad. I den uppfattningen instämde ett enigt finansutskott vid behandlingen , och KU gör alltså ingen annan bedömning av effektivitetsrevisionens inriktning än vad finansutskottet gjorde vid det tillfället. I debatten dristade jag mig till något som jag tror var lite ovanligt, nämligen att ställa en fråga som jag själv inte hade något svar på. Jag ville ställa den därför att jag tyckte att det kunde vara värdefullt att vi framöver funderade på det. Jag tog mig friheten att ställa frågan utan att själv ha funderat tillräckligt.Jag ställde frågan utifrån insikten om att kvalitet i revision är en avgörande faktor för revisionens legitimitet. Frågan jag ställde var: Vem granskar granskarna? Frågan fick hänga i luften. Jag känner nu att jag nu kan redovisa mina små funderingar sedan jag ställde frågan den 27 maj.Jag har funderat på detta. Jag har kommit fram till att det inte rimligen kan vara , det insynsråd som inrättas eller riksdagsledamöter i ett fackutskott som kvalitetssäkrar revisionen. Nej, de som granskar granskarna måste vara professionella utövare, har blivit min slutsats.Ett exempel på där det finns en kommunikation mellan professionella yrkesutövare och är det vetenskapliga råd som finns . Jag tror att det är viktigt att också andra aktörer inom området på något systematiskt sätt också blir inbjudna att kunna delta i diskussionen om granskning och granskning av granskarna.Jag ska sluta med att säga att jag tror och utgår från att riksrevisorerna själva ser och upplever det behovet och också inser att det ligger i deras eget intresse att så långt möjligt kvalitetssäkra revisionsarbetet.Fru talman! Med dessa förhållandevis korta kommentarer yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande KU2 och därmed avslag på samtliga motioner. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Som tidigare talare nämnde diskuterade vi frågan . Jag tänker inte upprepa allt som jag sade då. Men jag vill ändå för den nya lyfta fram några saker som är principiellt viktiga i förslaget i dag.Först vill jag ge lite bakgrund. Vi har i en lång tradition som vi ska vara stolta över. Vi har länge tyckt att årlig finansiell revision har varit viktig. Vi har också som riksdag varit måna om att veta ifall saker har gjorts på bästa sätt och om man har gjort det på ett för skattebetalarna och medborgarna kostnadseffektivt och riktigt sätt. Det är två centrala och viktiga uppgifter för , den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen.Det är som bildades. beslöt riksdagsstyrelsen att göra en översyn av reformen. Precis som nämnde var det glädjande att alla de sju partier som deltog i utredningen - det fanns också med två experter som sekreterare - kom fram till en enighet och samsyn i det förslag som vi från utredningen lämnade till riksdagsstyrelsen.Bildandet av den nuvarande myndigheten föregicks av tre utredningar här i . Det fanns en principiellt väldigt viktig ståndpunkt i det här huset då. Det var att den nationella revisionen skulle ligga under och inte under regeringen.Det var inte optimalt att splittra på de två myndigheter som vi då hade, revisioner och . Dessutom kunde man ifrågasätta oberoendet när en myndighet underställd regeringen också är satt att granska regeringen och alla myndigheter.Med den nya ordning som infördes vill jag mena att både riksdag och regering har fått ett bättre underlag för det politiska beslutsfattandet.Fru talman! Jag vill ändå lyfta fram några saker som med översynen kommer att göra den redan mycket genomtänkta reformen mycket bättre.Vi får med dagens beslut en hantering av granskningar som kommer att leda till ökad tydlighet och transparens, vilket är väldigt centralt ur ett medborgarperspektiv. Den ordning vi har med två olika rapporteringsvägar har skapat onödig otydlighet.Riksrevisionen kommer, som tidigare talare sade, att lämna sina granskningar till . svarar sedan för att de lämnas till regeringen. Eftersom regeringen nu bara kommer att ha på sig att tala om vilka åtgärder man tänker vidta eller har vidtagit är jag övertygad om att det kommer att sätta tryck på regeringen. Men det kommer också att öka aktiviteten för oss här i riksdagen.Utskotten kommer direkt att hantera de granskningar som lämnar. Det kommer helt klart att ställa krav på utskotten. Men det är ändå i fackutskotten som sakkompetens finns. Eftersom olikt många andra är uppdelat i fackutskott med både budget och lagstiftning tror jag och många andra, utredningen och riksdagsstyrelsen, att det är rimligt att utskottet också tar den kontrollerande uppgiften på allvar.Det kommer naturligtvis att finnas fall när granskningen inte bara berör ett utskott. Så är det även . kan att lämna antingen en framställan eller en redogörelse om frågan går till . Även i det fallet kommer det till ett utskott. Men man kan begära in yttranden från andra.Fru talman! Det fanns och finns en stor enighet om att styrelsen skulle läggas ned eftersom uppgifterna till stor del försvinner men att den skulle ersättas med ett parlamentariskt råd. Vi tror alla att det behöver finnas en brygga, en koppling, mellan och . Det är principiellt viktigt.Jag vill också, precis som föregående talare, säga några ord om effektivitetsrevisionen. När bildades diskuterades vad vi kan se inte över huvud taget frågan om hur effektivitetsgranskningarna skulle se ut. hade ingen åsikt. trodde nog på många sätt att rapporterna skulle se ut på precis som de gjort innan och ha samma inriktning. Så blev inte fallet.Vår slutsats var - för att göra en väldigt lång utredning och uppföljning väldigt kort - att granskningar väldigt tydligt hade fokus på regelefterlevnad. Det är ett viktigt fokus, och det ska man även fortsättningsvis ha. Men vi saknade lite av det som vi kallar för traditionell effektivitetsrevision.Det är på engelska de tre e:na, economy, effectiveness och efficiency. Mer fokus ska vara på: Hur används skattebetalarnas pengar? Används de på bästa sätt? Det är också intressant att se. De av oss som läser rapporter ser ett ökat fokus när det gäller revisionsfrågor och granskningar för detta.Fru talman! Vi ska vara väldigt stolta över den tradition vi har med både finansiell årlig revision och sak- och effektivitetsrevision. Det är en central uppgift för oss här i att utöva kontrollmakt. Som politiker tenderar vi att tala mycket mer om framtiden hellre än att titta bakåt.Men vi har denna viktiga uppgift. Det är också en viktig del av att titta framåt att titta i backspegeln. Det är vikigt att vi alla i riksdag tar den uppgiften på allvar. Med en oberoende revision som kommer att skicka rapporterna direkt hit till tror och hoppas jag att vi får en ökad aktivitet och också mer engagerar oss i revisionsfrågorna.Vi måste alla ta det ansvaret och utföra den uppgift vi alla har att granska regeringen och dess myndigheter. Vi ska nu för tala om de föreslagna förändringarna i riksrevisionsreformen. Jag får för formens skull poängtera att jag inte företräder partiståndpunkten i denna fråga, och inte ens alliansståndpunkten och riksdagsståndpunkten. Jag är ganska ensam om detta, fru talman.Likväl detta som tidigare betänkanden innehåller en genomgång av . Det finns en del fel i de genomgångarna. Det finns större fel och mindre fel.Ett mindre fel är att utvärderingen av reformen kom för tidigt - alldeles för tidigt; . Vi vet att när vi bildar en ny myndighet innebär det vissa uppstartningsproblem; allt löper inte perfekt och smidigt från början. Det var dessutom två helt olika kulturer som skulle smälta samman: å ena sidan med sin kultur och å andra sidan revisorer med sin 200-åriga kultur.Man skulle också ha ett tredelat ledarskap när man bildade , vilket jag tror var ganska bra i den något turbulenta starten. Det var en trygghet i att vara tre chefer.Men utvärderingen kom, som sagt, alldeles för . Genom att göra så här sätter man egentligen i stället krokben för själva reformen som sådan, även om det absolut inte var meningen.Nu, fru talman, , hade det varit mycket lämpligare att utreda det hela. Det är också den tid man brukar säga att man får ge nya verksamheter innan man utvärderar för att allt ska ha satt sig ordentligt och de ska hitta sina former. Man får helt enkelt ge dem . Det hade varit mycket bättre att göra så.Men detta är trots allt ett av de mindre problemen. Ett av de större är att man nu vill, trots vad alla säger här, snäva in granskningsmandatet. Detta diskuterade vi , och vi behöver kanske inte upprepa så mycket i dag.Jag tycker nu att har hittat sina former. De gör bra och relevanta rapporter, och de ska ha det fria mandatet, fru talman, att göra de begränsningar och de bedömningar som är relevanta. Det är det vi har till. Det är , och inte vi här i kammaren, som ska göra dessa bedömningar, enligt min mening.Det är också viktigt, fru talman, att vi tittar på materia. Vad är det de producerar egentligen? Ja, det är en mängd rapporter. Jag vet att ledamöterna här i kammaren har precis lika mycket rapporter, inkommande mejl, samtal, brev, resor och sammanträden som jag har. Det är fullt på mitt skrivbord, det är fullt i mina väskor och det är fullt i min inkorg och i min utkorg. Så ska det förmodligen vara.