bet · GY01JuU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Nämnden ska på begäran av en enskild kontrollera om han eller hon har varit utsatt för hemliga tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet eller varit föremål för Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling och om tvångsmedelsanvändningen eller personuppgiftsbehandlingen har skett i enlighet med lag eller annan författning. Inom myndigheten finns även de särskilda beslutsorganen, Registerkontrolldelegationen (som i ärenden om registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen [1996:627] prövar frågor om utlämnande av uppgifter från vissa register) och Skyddsregistreringsdelegationen (som fattar beslut om kvalificerad skyddsidentitet enligt lagen [2006:939] om kvalificerade skyddsidentiteter). Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget är nytt på statsbudgeten och ska användas för verksamheten vid som regeringen i propositionen Utnämning av ordinarie domare (prop. 2009/10:181) föreslår ska inrättas . ska bereda och lämna kandidatförslag till regeringen i alla ärenden om utnämning av ordinarie domare, även i fråga om de högsta domarna som utnämns direkt av regeringen. Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. Alla människor ska kunna känna sig trygga i vardagen och slippa känna rädsla för att utsättas för brott. Vårt öppna samhälle bygger på demokratiska värderingar om lika människovärde och ömsesidig respekt. Brott kränker rättigheter till liv och egendom och inskränker människors frihet. Brott innebär också ett hot mot öppenheten och ett undergrävande av tilliten mellan människor och gentemot samhället. Därför kan brott aldrig accepteras. Utskottet konstaterar att satsningarna på polisorganisationen har ökat trycket på resten av rättskedjan. Det finns därför anledning att omfördela resurser inom rättsväsendet från polis till kriminalvård. Utskottet anser i likhet med regeringen att anslaget till polisorganisationen bör höjas, men föreslår att höjningen bestäms till . Utskottet konstaterar vidare att Kriminalvårdens verksamhet går med underskott. har det rapporterats om kraftig överbeläggning och ett hårdare klimat på anstalterna. Sammantaget finns det risk att detta går ut över de intagnas rehabilitering och arbetsmiljön för de anställda. Kriminalvårdens anslag bör därför ökas med jämfört med regeringens förslag till anslag . Utskottet ställer sig i övrigt bakom de anslagsförändringar som regeringen föreslår. Utskottets förslag till fördelning på anslagen inom utgiftsområde 4 framgår av bilaga 3. Utskottet tillstyrker därmed bifall till motion Ju375 (S, MP, V) yrkandena 1 och 2 samt avstyrker bifall till motion Ju388 (SD). Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. I propositionen föreslås en ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled. Regeringen föreslår, utöver redaktionella ändringar, att ordet miljödomstolen byts ut mot mark- och miljödomstolar. I syfte att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av miljömålen, fastighetsmålen och målen enligt föreslog regeringen i proposition 2009/10:215 att fem nya domstolar ska bildas. Till de nya domstolarna ska föras de mål som handläggs i miljödomstol, huvuddelen av de mål enligt som handläggs i förvaltningsrätt och hos regeringen samt huvuddelen av de mål som handläggs i fastighetsdomstol. De nya domstolarna ska benämnas mark- och miljödomstolar. delade regeringens bedömning (bet. 2009/10:JuU27 och 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:364 och 2009/10:366). Förändringarna träder i kraft . Utskottet har inget att invända mot regeringens lagförslag. bör således anta lagförslaget. Prioritering av olika slags brott Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår ett flertal motionsyrkanden om prioritering av olika slags brott. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V), 3 (S, V), 4 (S, MP, V), 5 (MP, V), 6 (S, MP, V), 7 (SD), 8 (S, V), 9 (S, MP, V), 10 (S), 11 (MP), 12 (S, V), 13 (SD), 14 (MP, V), 15 (S, V), 16 (S, V) och 17 (SD) samt särskilt yttrande 2 (SD). Regeringen anför i budgetpropositionen (s. 15) att regeringen under den förra valperioden genomförde en rad viktiga förändringar för att minska brottsligheten och öka människors trygghet i hela landet. Genom rekordstora satsningar har rättsväsendet förstärkts från polis och åklagare till domstolar och kriminalvård, vilket har lett till att människor känner sig tryggare än och att förtroendet för rättsväsendets myndigheter har stärkts. Regeringen vill nu ytterligare höja ambitionsnivån i kampen mot brottsligheten. Detta ska ske genom ett allt effektivare resursutnyttjande i rättsväsendets alla delar. Efter stora resurstillskott ska innehållet i verksamheterna sättas i fokus. Regeringen anför (s. 16) att en liten grupp personer står för en stor del av den totala brottsligheten. Regeringen konstaterar att rekryteringen till denna grupp måste minska genom kraftfulla insatser riktade mot unga och personer som har börjat begå brott. Enligt regeringen handlar en framgångsrik brottsbekämpning inte bara om att angripa brottsligheten utan även dess orsaker. Att bekämpa utanförskap och segregation har också brottsförebyggande effekter. Bland annat arbetslinjen är därför enligt regeringen central även på det rättspolitiska området. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Rättsväsendets arbete mot mängdbrott behöver enligt regeringen (s. 15) vidareutvecklas utifrån ett tydligt rättskedjeperspektiv. Handläggningstiderna behöver kortas och fler brott av detta slag bör upp. Enligt regeringen (s. 16) är få uppgifter mer angelägna än att förebygga brott och minimera återfall bland unga lagöverträdare. Genom att skärpa skadeståndsansvaret för vårdnadshavare för vissa typer av skador som barnet orsakar genom brott har regeringen förtydligat att föräldrar har huvudansvaret för sina barn och ungdomar. Polisens skyldighet att utreda brott som begåtts av personer signalerar enligt regeringen att ungas kriminalitet tas på stort allvar av samhället. Enligt regeringen bör arbetet med unga lagöverträdare ges en fastare form. Kommunens, polisens och skolans kompetenser måste samlas så att ett tydligt och samordnat stöd kan ges till de unga. Samarbetet mellan polis och kommun behöver förbättras ytterligare. Polisens, åklagarnas och domstolarnas handläggning av ungdomsärenden måste också utvecklas och effektiviseras. Det förstärkta resursläget i rättsväsendet ger bättre förutsättningar än någonsin att korta handläggningstiderna i ungdomsmål. Påföljderna för unga lagöverträdare måste enligt regeringen vara rättssäkra och tydliga och bidra till att motverka återfall i brott. En väl anpassad utslussning från sluten ungdomsvård eller anstaltsvistelse minskar risken för återfall i brott. Regeringen anför vidare (s. 17) att allteftersom användandet av Internet har ökat har även kriminella hittat sätt att utnyttja tekniken för sina syften. Regeringen nämner i detta sammanhang brott som bedrägerier, sex- och narkotikahandel, illegal alkohol- och tobakshandel, dataintrång, penningtvätt, spridning av barnpornografi samt hot och trakasserier på Internet. Regeringen konstaterar att det brottsbekämpande arbetet i vissa avseenden kan försvåras då kriminella drar nytta av anonymiteten på Internet. , anför regeringen, öppnas också nya möjligheter i brottsbekämpningen. Den information och de spår som kriminella lämnar efter sig på Internet kan utnyttjas av de brottsbekämpande myndigheterna. Regeringen anför att rättsväsendet behöver ha tillgång till rätt kompetens för att ta till vara dessa möjligheter i bekämpningen av brott som begås såväl på Internet som i den fysiska världen. När det gäller den grova organiserade brottsligheten anför regeringen (s. 17) att dess initiativ till en nationell mobilisering mot denna brottslighet har fått ordentligt genomslag, vilket är en framgång. Enligt regeringen har förutsättningarna för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten förbättrats avsevärt genom att resurserna på olika myndigheter har samlats och enats. De nya arbetsformerna bidrar till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndigheterna. De skärpningar som har gjorts i lagstiftningen för förverkande i kombination med den nationella specialistfunktionen för brottsutbytesfrågor har ökat rättsväsendets möjligheter att komma över tillgångar som härrör från brottslig verksamhet. Eftersom ekonomisk är en av de starkaste drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet är det enligt regeringen angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna, såväl nationellt som internationellt, fortsätter att utvecklas. Som ett led i det arbetet har regeringen beslutat om direktiv till en utredning som ska se över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor (dir. 2010:80). Regeringen framhåller att parallellt med arbetet för att minska möjligheterna till brottsvinster behöver särskilt fokus läggas på att komma åt ledarna för att bryta upp de kriminella strukturerna. Vidare framhåller regeringen att den grova organiserade brottslighetens otillåtna påverkan på samhällsfunktioner måste förhindras. Samhället ska enligt regeringen tydligt markera att det i alla lägen står emot påtryckningar av detta slag. Regeringen anför vidare att i myndigheternas fortsatta arbete mot den grova organiserade brottsligheten är det angeläget att samverkan mellan olika regioner i landet fortsätter att förstärkas så att den nationella ansatsen får fullt genomslag. Samverkan mellan myndigheterna behöver också fortsätta att utvecklas så att myndigheterna står alltmer enade i arbetet. En förutsättning för detta är bl.a. möjligheten för myndigheterna att effektivt utbyta information. Eftersom den grova organiserade brottsligheten är gränsöverskridande krävs en nära samverkan med berörda myndigheter i andra länder och ett aktivt deltagande i det internationella samarbetet. Under den förra valperioden antogs två handlingsplaner: Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39, bet. 2007/08:JuSoU1) och Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167, bet. 2008/09:JuU4). Det arbete som har inletts har enligt regeringen lett till en varaktigt höjd ambitionsnivå på nationell, regional och lokal nivå i kampen mot våldet. Regeringen konstaterar (s. 18) att även om stora insatser således har gjorts drabbas fortfarande många kvinnor i av våld och kränkningar, ofta från en närstående man. Många kvinnor utsätts för prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Många utsätts också för hedersrelaterat våld och våld i samkönade relationer. Likaså förekommer det att män utsätts för relationsrelaterat våld av kvinnor. Detta är enligt regeringen oacceptabelt, och fortsatta insatser är därför nödvändiga. Det långsiktiga arbete som har inletts måste enligt regeringen nu fortsätta, och det måste integreras i rättsväsendets vardagliga arbete. För att motverka köp av sexuella tjänster bereder regeringen förslag från Utredningen om utvärdering av förbud mot köp av sexuell tjänst (SOU 2010:49). Regeringen vill också skärpa straffen för den som köper sex av en person som är utsatt för människohandel eller på annat sätt är särskilt utsatt. Regeringen har även beslutat om direktiv till en utredning om utvärdering av fridskränkningsbrotten (dir. 2010:56) samt direktiv till en utredning om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (dir. 2010:54). Regeringen har också (s. 19) tillsatt en utredning för att se över om bekämpningen av ekobrott kan bli mer effektiv genom att all polis- och åklagarverksamhet som rör ekobrott samlas hos (dir. 2010:33). Frågor om prioritering av olika slags brottslighet behandlas i ett flertal motioner. Flera av motionerna behandlar sexualbrott mot barn som begås utomlands. Således begär motionärerna i Ju252 (MP) yrkande 2, Ju320 (S) yrkande 1, Ju352 (M) yrkande 1, Ju353 (KD) yrkande 1, Ju410 (V) yrkande 1 och Ju416 (C) yrkande 1 att arbetet mot barnsexturism ska prioriteras inom . I motion Ju410 (V) yrkande 4 begärs ökad prioritet inom rättsväsendet av sexualbrott mot barn som begås utomlands. I motionerna framhålls bl.a. att det fortfarande finns få fällande domar i för sexualbrott mot barn som begåtts utomlands. I motion Ju379 (M) begär motionären att åtgärder vidtas för att minska utredningstiderna när det gäller barn som har utsatts för våld i hemmet. Motionärerna i Ju266 (S) och Ju386 (S) yrkande 3 lyfter fram människohandeln som en fråga som bör prioriteras inom de brottsbekämpande myndigheterna. Den förra motionen framhåller särskilt människohandeln för andra ändamål än sexuella. I den senare motionen efterfrågas en tydligare prioritering när det gäller människohandel för sexuella ändamål. Att öka andelen uppklarade våldtäktsbrott är en fråga som bör prioriteras enligt motionärerna i Ju238 (S) yrkande 2 och Ju390 (S). I motion Ju238 föreslås bl.a. att en oberoende tillsätts för att göra systematiska och omfattande analyser av varför så många våldtäktsutredningar läggs ned och varför det väcks så få åtal. Hatbrottsligheten framhålls i motion Ju242 (FP), där motionären vill att en nationell handlingsplan mot hatbrott ska utarbetas, i motion Ju400 (MP) yrkande 6, där motionärerna vill att hatbrott åter ska bli ett prioriterat område för och , och i motion Ju412 (S) yrkande 3, där motionärerna begär att samarbeten mellan polis och det civila samhället initieras för att förebygga hatbrott. I Ju270 (FP) yrkande 4 lyfts frågan om våld i samkönade relationer och det hedersrelaterade våldet mot hbt-personer fram. Motionären menar att dessa frågor inte får tappas bort när regeringens handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor, våld i samkönade relationer och hedersrelaterade brott ska förverkligas. I motionerna Ju214 (M) yrkande 2 och 3, Ju291 (FP) och Ju324 (M) yrkande 2 och 3 begär motionärerna att bekämpandet av brott som begåtts av s.k. djurrättsaktivister ska prioriteras. Bekämpandet av den organiserade brottsligheten bör enligt motionärerna i Ju313 (S) yrkande 1 och Ju391 (M) prioriteras. I motion Ju313 framhålls bl.a. att polisen bör få tillräckligt med medel för detta. Vidare betonas vikten av samarbete mellan myndigheter för att snabbt kunna beivra så många brott och förseelser som möjligt. I motion Ju391 anförs bl.a. att något som bör utredas närmare är om vissa insatser som visat sig framgångsrika på lokal nivå bör införas nationellt. I motionerna Ju297 (S), Ju307 (S) yrkande 2 och 3 samt Ju310 (KD) framhålls vikten av att bekämpa ungdomsbrottsligheten. I Ju297 vill motionären att en nationell strategi införs där staten i samverkan med kommuner och landsting skapar ett sammanhållet program för att motverka droger och kriminalitet bland unga. I Ju307 anförs bl.a. att nyrekryteringen till ungdomsgäng måste vara en prioriterad fråga. I Ju310 framhålls vikten av kommunala handlingsplaner för att hjälpa ungdomar bort från kriminalitet i form av förstörelse och våld. I Ju393 (S) yrkande 3 framhålls vikten av att narkotikabrottsligheten bekämpas. Motionären anför bl.a. att eftersom drogsituationen av allt att döma blir allvarligare , är det särskilt viktigt att polisen fortsätter att prioritera denna brottslighet. Att den organiserade smugglingen och vidareförsäljningen av alkohol ska prioriteras begärs i Ju426 (C) yrkande 2 och So568 (S) yrkande 2. I den förra motionen anförs bl.a. att en samordning mellan berörda myndigheter måste komma till stånd samt att resurserna till polis och tull bör öka. I den senare motionen framhålls bl.a. att en nationell samling behövs mot den illegala alkoholhandeln. Alkoholfrågan behandlas även i motion So545 (MP) yrkande 7 och 8. Motionärerna vill se en ökad aktivitet när det gäller bekämpandet av brottslighet där alkohol är involverad. De begär att arbetet mot olaglig alkoholhantering och bekämpandet av all brottslighet som kan relateras till överkonsumtion av alkohol ska intensifieras, liksom alkoholkontrollerna i trafiken. När det gäller trafikkontroller begärs i motion Ju389 (M) fler kontroller med synliga poliser efter vägarna samt fler kontroller av körkort och trafikbeteende. I motion Ju281 (M) påtalas vikten av en effektivare bekämpning av övergrepp i rättssak. I motion K291 (MP) anförs bl.a. att det finns anledning att tvivla på om utredningsresurserna är tillräckliga när det gäller korruption och mutbrott. I motionen, yrkande 7 och 8, begärs att regeringen ska låta utreda dels om det finns behov av att förstärka lagstiftningen mot korruption, dels om berörda myndigheter har tillräckliga utredningsresurser för att kartlägga, utreda och bekämpa korruption och mutbrott. I motion Ju265 (S) påtalas vikten av bekämpning av ekobrottslighet. Enligt motionären behöver arbetet mot denna typ av brottslighet systematiseras och medvetandegöras. I motion Ju308 (S) anförs att ökade åtgärder behöver vidtas mot bedrägerier med bluffakturor. I motion Ju220 (M) yrkande 1 påtalas vikten av att på ett tydligare och snabbare sätt stävja snatterier. Enligt motion Ju286 (M) bör rättsväsendets arbete med olika former av brott på Internet ses över, moderniseras och förbättras. I motion N346 (M) yrkande 5 anförs att polis och åklagare bör avsätta särskilda resurser för att utreda patentintrång. Utskottet har inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Regeringen avser bl.a. att fortsätta det långsiktiga arbete som under den förra valperioden inleddes mot mäns våld mot kvinnor, mot hedersrelaterat våld och förtryck, mot våld i samkönade relationer och mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Detta är brottstyper som lyfts fram i flera av motionerna. Regeringen framhåller även vikten av att särskilt fokus även fortsättningsvis riktas mot den grova organiserade brottsligheten och mot ungdomsbrottsligheten. På regeringens initiativ utreds vidare bl.a. frågan om effektivisering av ekobrottsbekämpningen. I likhet med flera av motionärerna (Ju252 yrkande 2, Ju320 yrkande 1, Ju352 yrkande 1, Ju 353 yrkande 1, Ju410 yrkande 1 och 4 samt Ju416 yrkande 1) anser utskottet att kampen mot sexuell exploatering av barn i samband med resande och turism är ytterst angelägen. En av de viktigaste förutsättningarna för att kampen mot barnsexturismen ska bli framgångsrik är ett gott internationellt samarbete. Det europeiska samarbetet är enligt utskottet därvid av central betydelse. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv, vilket föreslås ersätta rådets rambeslut från om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (2004/68/RIF). Kommissionens förslag bygger till stora delar på resultatet av de förhandlingar som leddes av det svenska ordförandeskapet i EU. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att förslaget till direktiv innehåller effektivare och mer ändamålsenliga bestämmelser i kampen mot sexuella övergrepp mot och sexuell exploatering av barn. Utskottet har förståelse för önskemålen i motionerna Ju214 yrkande 2, Ju291 och Ju324 yrkande 2 om bättre skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning och som utsätts för hot och annan brottslighet av s.k. djurrättsaktivister. Det är en organiserad brottslighet som hotar en hel näringsgren och därför måste tas på största allvar. Som konstateras i motion Ju379 förekommer alltför långa handläggningstider vid brott mot barn. Detta är, som motionären anför, oacceptabelt av flera skäl. Med anledning av en rapport som pekade på detta problem inom har en överåklagare nu fått ett nationellt ansvar för att samordna bekämpning av brott i nära relationer och särskilt mot barn. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill vidare uppmärksamma problemet med s.k. bluffakturor. Som anförs i motion Ju308 har antalet anmälningar om denna typ av brottslighet ökat markant . Justitieministern konstaterade emellertid i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2009/10:712) att redan den gällande lagstiftningen tydligt tar avstånd från denna typ av verksamhet. Den som sänder en verklig bluffaktura gör sig normalt skyldig till ett brott, och den som drabbas kan göra en polisanmälan och framställa skadeståndsanspråk. Justitieministerns avsikt var att fortsätta att bevaka dessa frågor och, så länge problemen finns, överväga olika åtgärder. Utskottet utgår från att regeringen fortfarande bevakar frågorna. När det gäller önskemålet i motion Ju286 om förbättring av rättsväsendets arbete mot olika former av brott på Internet, vill utskottet peka på att regeringen har aviserat att en proposition som gäller de brottsbekämpande myndigheternas inhämtande av elektronisk kommunikation kommer att lämnas . Myndigheternas möjlighet att bekämpa brott som förtal, sexuellt ofredande osv. över Internet kommer därigenom att förbättras. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras lokalt vid polismyndigheterna och vid inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det följer av 3 kap. 1 § polisförordningen (1998:1558) att polisstyrelserna ska se till att polisarbetet bedrivs i enlighet med de prioriteringar och riktlinjer som och regeringen har lagt fast för polisverksamheten. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår ett flertal motionsyrkanden som i huvudsak rör frågor om polisväsendets organisation samt polisutbildningen. Jämför reservationerna 18 (S, MP, V), 19 (S, MP, V), 20 (S, MP, V), 21 (SD), 22 (S, MP, V) och 23 (S, V). I propositionen (s. 19) anförs att regeringen planerar flera åtgärder för att ytterligare utveckla rättsväsendets effektivitet. En väl fungerande och modern polis ska finnas i hela landet. Som ett led i detta har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet. Om kommittén finner att den nuvarande organisationsformen utgör ett hinder i dessa avseenden ska ett fullständigt förslag till en helt eller delvis ny organisation för polisen lämnas. Kommittén ska också föreslå hur ansvar och befogenheter i styrningen av polisens verksamhet kan tydliggöras. Vidare ska kommittén ta ställning till och lämna förslag i frågor om polisens tillgänglighet, synlighet och samarbete med andra. Uppdraget ska redovisas (dir. 2010:75). Regeringen har vidare gett i uppdrag att vidta de åtgärder som behövs för att myndigheten fr.o.m. ska ha en organisation för att leda sådan polisverksamhet som avser handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen. I uppdraget ingår att i samband med årsredovisningen redovisa en uppföljning av verksamhetsövergången. Denna uppföljning kommer att tjäna som underlag för regeringen för att ta ställning till om en mer omfattande utvärdering behöver genomföras. I propositionen anförs (s. 23) vidare att det myndighetsöverskridande samarbetet mot den grova organiserade brottsligheten har utvecklats positivt och att även myndigheter utanför rättskedjan har viktiga uppgifter i de samlade insatserna för att så effektivt som möjligt kunna förebygga och hindra denna typ av brottslighet. Flera regionala underrättelsecenter (RUC) och ett nationellt underrättelsecenter (NUC) har etablerats. Inom ramen för dessa samarbeten sker informationsutbyte mellan , , , , , , , , och . De deltagande myndigheterna har effektivt bidragit till anpassade insatser mot brottsligheten.