bet · GY01NU3 · 2010-12-08 00:00:00 — 2010/11:NU3 Utgiftsområde 21 Energi I detta betänkande behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) vad gäller utgiftsområde 21 Energi samt 28 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) för inom utgiftsområdet. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften samt vad regeringen i övrigt föreslagit om de olika anslagen. Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks . Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti lagt fram. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden 20112013, dels till finansiella befogenheter . Därtill avstyrker utskottet en motion om tekniklösningen för kraftledningsprojektet med hänvisning till att det inte är en uppgift för att påbjuda vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar. I betänkandet behandlas dessutom motioner som rör energipolitikens allmänna inriktning, energipolitikens mål om hälsa, miljö och klimat samt s.k. vita certifikat för energieffektivisering. Samtliga motionsyrkanden inom nyssnämnda områden avstyrks av utskottet. Utskottet konstaterar beträffande energipolitikens allmänna inriktning att den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och framhåller sin uppfattning att politiken bör föras med en inriktning som motsvarar den som redovisas i budgetpropositionen. Andra uppfattningar än de som utskottets majoritet står bakom redovisas i fyra reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:MJ240 yrkandena , 2010/11:N221, 2010/11:N270, 2010/11:N277, 2010/11:N299, 2010/11:N301, 2010/11:N352, 2010/11:N369 yrkandena 1, 7, 10 och 14, 2010/11:N381 yrkande 2, 2010/11:N389, 2010/11:N395, 2010/11:N401, 2010/11:N422 yrkandena 13 och 2010/11:N437 yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) Energipolitikens mål om hälsa, miljö och klimat avslår motion 2010/11:N261 yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:N369 yrkande 11 och 2010/11:N437 yrkande 2. Reservation 3 (MP, V) Reservation 4 (S) motiveringen avslår motion 2010/11:N302. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20112013. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 9. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 10. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 1:4 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:10 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 1:11 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 6. Bemyndigande för anslaget 1:12 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 8. fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 7. Anslag under utgiftsområde 21 Energi anvisar för anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 21 punkt 11. Motioner om anslagen m.m. avslår motionerna 2010/11:N381 yrkande 1 och 2010/11:N407. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S)1, (M), (M), (S)2, (S)3, (FP), (S)4, (S)5, (M), (SD)6, (V)7, Boriana (M), (S)8, (C) och (MP)9. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2010/11:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 21 Energi, dels 28 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Statssekreterare , , lämnade upplysningar och synpunkter i ärendet vid utskottets sammanträde . Vidare har företrädare för , och inför utskottet lämnat upplysningar och synpunkter i ärendet. Utgångspunkten för detta betänkande är att utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi är fastställd . Utskottet har tidigare, genom sitt yttrande till finansutskottet om ramarna för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (yttr. 2010/11:NU1y), anslutit sig till den ram för utgiftsområde 21 Energi som regeringen har föreslagit. kommer genom ett beslut att fastställa de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena. I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis motioner om energipolitikens inriktning m.m. Därefter tar utskottet ställning till de förslag som läggs fram i propositionen om och en motion som rör affärsverkets verksamhet. Avslutningsvis behandlas anslagsfrågor m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om energipolitikens allmänna inriktning. Utskottets uppfattning när det gäller med vilken inriktning energipolitiken ska föras motsvarar den som redovisas i budgetpropositionen. Vidare avslår motionsyrkanden om energipolitikens mål om hälsa, miljö och klimat. Utskottet anser inte att det med anledning av den här aktuella motionen finns skäl för att begära ett förtydligande av målet. Därtill avslår motionsyrkanden om att införa s.k. vita certifikat för energieffektivisering. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (MP, V), 3 (MP, V) och 4 (S) samt särskilt yttrande 1 (SD). Utgiftsområde 21 Energi omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Ansvaret för att genomföra åtgärderna har främst (), och (). I propositionen redovisar regeringen bl.a. resultaten inom utgiftsområdet (avsnitt 2.4) och politikens inriktning (avsnitt 2.6). När det gäller resultatredovisningen hänvisas i första hand till nyssnämnda avsnitt i propositionen. I det följande redogörs kortfattat för politikens inriktning så som den redovisas i propositionen. I propositionen framhålls att den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och således syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Visionen är att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser. Vidare sägs att energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Regeringen framhåller att en nordisk elmarknad är nödvändig för ett effektivt utnyttjande av de gemensamma produktionsresurserna i . Konkurrensen och effektiviteten på den nordiska elmarknaden bör fortsätta att utvecklas. Flaskhalsar i det nordiska elnätet samt mellan och kontinenten ska byggas bort. Vidare framhålls att det är nödvändigt att kundernas ställning på elmarknaden är definierad och stark för att marknaden ska fungera samt att det är nödvändigt att elkunderna får större möjlighet att planera och minska sin konsumtion av el. När det gäller naturgasmarknaden sägs att en utvidgad storskalig utbyggnad av naturgas till hushåll och företag inte är aktuell i . Naturgasen kan ha betydelse , främst i anläggningar inom industrin och för högeffektiv kraftvärme. Vidare anförs att infrastrukturen för naturgas kan utvecklas på kommersiella villkor och på ett sätt som understöder successiv introduktion av biogas. För värmemarknaden ska politiken fortsätta att bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska dock avvecklas till 2020. För att analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och skapa förutsättningar för konkurrens har regeringen tillsatt en utredning (dir. 2009:5). beslutade om ett mål om effektivare energianvändning till 2020 i förhållande till 2008 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). I den proposition som låg till grund för beslut presenterades en handlingsplan för energieffektivisering och åtgärder för att genomföra det s.k. energitjänstedirektivet (2006/32/EG). Regeringens målsättning är även att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror. Ett femårigt program för energieffektivisering genomförs , vilket bl.a. omfattar ett förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, insatser för information, rådgivning, stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion. är enligt energitjänstedirektivet skyldigt att lämna en andra nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen. har i samråd med andra myndigheter inkommit med ett förslag för en sådan handlingsplan . Denna bereds vidare inom . ska, enligt vad fastställt, andelen förnybar energi vara av den totala energianvändningen (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Vidare ska andelen förnybar energi i transportsektorn vara . För att nå det övergripande målet har ambitionen för elcertifikatssystemet höjts, och ett nytt mål om en ökning med ny förnybar el jämfört med nivå har beslutats av (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). Vidare har en nationell planeringsram för vindkraft fastställts till motsvarande en årlig produktionskapacitet om , varav på land och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Enligt regeringen krävs det en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå det mål som ställts upp inom ramen för systemet med elcertifikat. För att öka produktionen av förnybar el i enlighet med uppställda mål behöver det även fortsätta genomföras förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion. Vidare framhålls att en bibehållen hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp. ska fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfyllas. De svenska nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. I propositionen sägs även att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, framför allt lokalt och regionalt. Regeringen har uppdragit åt att utveckla en sektorsövergripande strategi för att öka användningen av biogas. Kärnkraften kommer enligt regeringen att vara en viktig del av svensk elproduktion . biföll propositionen Kärnkraft förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Beslutet innebär att ett tillstånd för uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Beslutet innebar även att lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling upphävdes vid utgången av . biföll även propositionen Kärnkraften ökat skadeståndsansvar (prop. 2009/10:173, bet. 2009/10:CU29). Beslutet innebär bl.a. att atomansvarighetslagen (1968:45) ersätts av en ny lag som reglerar ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Beslutet innebär också att det införs ett obegränsat ansvar för innehavare av kärntekniska anläggningar och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . Vidare framhåller regeringen att stödet till forskning och innovationer är en viktig del av energipolitiken. Insatserna bör, anser regeringen, fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Regeringens satsningar på forskning och teknikutveckling, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, miljönytta och goda exportmöjligheter i alla delar av landet, anförs det. En annan betydelsefull del i arbetet med att förverkliga ambitionerna inom klimat- och energipolitiken är utveckling, kommersialisering och spridning av ny teknik. , betonas det, befinner sig i den internationella framkanten vad gäller teknik för produktion av andra generationens biodrivmedel. Regeringen förordar därför satsningar på demonstrationsanläggningar för andra generationens drivmedel, men även på demonstration och kommersialisering av annan energiteknik av stor nationell betydelse och omfattande exportpotential, t.ex. teknik för el- och elhybridfordon samt elproduktion. I tre motioner berörs kärnkraftens roll i det svenska energisystemet. Kärnkraftens betydelse för att minska koldioxidutsläppen lyfts fram i motion 2010:11/N277 (M). Motionären förordar en utredning om hur en nordeuropeisk energimarknad med en samordnad politik för ökad användning av kärnkraft kan bidra till en mer integrerad energimarknad som minskar utsläppen. Att kärnkraften är viktig för den svenska energiproduktionen betonas även i motion 2010/11:N299 (M). Motionärerna framhåller bl.a. att det vore bra om energibolagen börjar ersätta de gamla reaktorerna med nya samt att det är angeläget att några statliga stöd eller subventioner inte används i detta sammanhang. Vidare anser de att frågan om en fortsatt långsiktig strategi för klimatvänlig och ekonomiskt hållbar energiproduktion bör ses över mot bakgrund av beslut om kärnkraften. Tre riksdagsuttalanden om den svenska kärnkraften med innebörd att lagstiftningen ska återställas till vad som gällde före beslut förordas i motion 2010/11:N422 (MP). Enligt motionärerna innebär det, för det första, att den upphävda lagen om kärnkraftens avveckling återinförs i svensk lagstiftning. För det andra innebär det att förbudet mot att uppföra nya reaktorer återställs i lagen om kärnteknisk verksamhet. För det tredje innebär det att nya regler om tillåtlighet (17 kap. 6 a §) ska upphävas. Produktion och användning av förnybar energi behandlas i några motioner. Socialdemokraterna, och förordar i motion 2010/11:N381 ett riksdagsuttalande om behovet av satsningar på förnybar energi. Enligt vad som anförs i motionen behöver systemet med elcertifikat vidareutvecklas. Målet för certifikatsystemet bör sättas till ny el från förnybara energikällor 2020. Det långsiktiga målet för elcertifikatssystemet bör enligt motionärerna vara förnybar el till 2030. Vidare framhålls att andelen förnybar energi i bör vara av den totala energianvändningen 2020. För att uppnå detta behöver kompletterande stödformer för solenergi och annan förnybar energiteknik utvecklas samt ett kompletterande fastprissystem för elproduktion från förnybara energikällor prövas. Behövligheten av statligt stöd till solel betonas i motion 2010/11:N352 (S). Anslagen till solvärme och solenergi är nödvändiga och bör enligt motionären förlängas och helst utökas. behöver stödformerna till solenergi och annan förnybar energiteknik utvecklas. I motion 2010/11:N401 (M) förordas ett riksdagsuttalande om behovet av en sammanhållen syn på den alternativt framställda elkraften. Enligt motionären är det önskvärt att se över dagens möjliga alternativa energikällor, som exempelvis vindkraft och solenergi, för att utröna hur dessa ska kunna användas bättre och mer effektivt samt i vilken omfattning forskning, regelförenklingar och andra stödfunktioner kan underlätta för dessa energislag att vinna mark. Enligt vad som anförs i motion 2010/11:N221 (MP) bör uppmana regeringen att låta utreda hur ett mål för solenergi i kan uppnås. Motionären anser att ett mål om att nå en produktion på värme och el till 2030 borde vara möjligt. Även i motion 2010/11:N369 (V) framhålls behovet av satsningar på förnybar energi. I likhet med motion 2010/11:N381 (S, MP, V) föreslås att målet för elcertifikatssystemet bör fastställas till ny el från förnybara energikällor 2020. Vidare bör ett långsiktigt mål om förnybar el till 2030 fastläggas. Därtill förordas ett riksdagsuttalande med innebörden att regeringen ska ge i uppdrag att föreslå ett planeringsmål för solenergi och ge förslag på åtgärder för att nå detta mål. Förslag om energieffektiviseringen i lyfts fram i två motioner. Målet för minskad energianvändning till 2020 tas upp i motion 2010/11:N437 (MP). Motionärerna anser att det gällande målet bör ändras såtillvida att målet bör överensstämma med det besparingsmål om av den beräknade primära energianvändningen som EU:s stats- och regeringschefer enades om . Det skulle innebära en total energieffektivisering högre än det nuvarande svenska målet. Vidare förordas i motionen att ett system med s.k. vita certifikat införs. Genom vita certifikat kan en marknad för energieffektiviseringar skapas. I motion 2010/11:N369 (V) förordas ett riksdagsuttalande om att det svenska målet för energieffektivisering bör vara . Enligt motionärerna är energieffektivisering grundläggande för framtidens energipolitik. Vidare anser motionärerna att möjligheten att införa ett system med s.k. vita certifikat bör prövas för att uppnå energibesparingar. Dessutom bör, enligt vad som anförs i motionen, programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri utvidgas till att omfatta fler företag. Genom att delta i programmet får företag en nedsättning av den energiskatt på el som de annars måste betala. Vidare behandlas i motionerna nedan bl.a. industrins energibehov, energi- och klimatsamarbetet i , samägandet av kärnkraftsproduktionen samt nödvändigheten av att tydliggöra målen för energipolitiken. Behovet av en god och säker tillgång till billig energi för fortsatt industriell tillväxt och utveckling i framhålls i motion 2010/11:N270 (S). Enligt motionärerna behövs investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som utvecklad vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. I motion 2010/11:N301 (S) betonas den svenska basindustrins behov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik och ett riksdagsuttalande därom anmodas. Enligt motionärerna måste energipolitiken dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Samarbetet kring energi- och klimatfrågor i är i fokus i motion 2010/11:N395 (S), och motionären anser att bör ta initiativ till och aktivt verka för att samordna energi- och klimatarbetet i regionen. I motionen framhålls bl.a. att en energistrategi för bör tas fram med syfte att främja försörjningstryggheten, öka användningen av förnybar energi och stärka sammanlänkningen av olika länder. I motion 2010/11:N389 (M) förordas ett riksdagsuttalande om att förhandlingarna bör återupptas för att lösa upp korsägandet inom den svenska energiproduktionen. För att förbättra konkurrensen behövs enligt motionärerna en uppdelning av ägandet så att inget kärnkraftverk ägs av mer än ett energibolag. Behövligheten av att belysa de globala konsekvenserna av svenska energipolitiska beslut framhålls i motion 2010/11:N261. För det första anser motionärerna att målet för energipolitiken om låg negativ inverkan på hälsa och miljö bör förtydligas till att omfatta även inverkan i andra länder. Ett sådant förtydligande kan resultera i andra energipolitiska beslut i , anförs det. För det andra förordas att en utredning tillsätts med uppgift att se över vilka konsekvenser den svenska energipolitiken ger i andra länder mot bakgrund av målet om låg negativ inverkan på hälsa och miljö. Enligt motionärerna är det rimligt att anta ett livscykelperspektiv vid bedömningen av olika energikällors möjligheter och begränsningar. Att inte bedöma olika energikällors påverkan på hälsa och miljö i andra länder ger en snedvriden analys, som uppenbart leder till tveksamma fördelar för energislag vars livscykel till stor del äger rum utanför gränser. I motion 2010/11:MJ240 (KD) framhålls att utfasningen av fossila bränslen bör ges högsta prioritet och tre riksdagsuttalanden förordas. För det första bör tydliggöra att skapandet av en pålitlig tillförsel av klimatneutral energi är avgörande för att nå klimatmålen. Motionären påpekar att fossila energikällor ska ersättas genom utbyggnad av förnybara energikällor, men även beslutet att ta bort förbudet mot att bygga ny kärnkraft i framhävs. För det andra förordas ett tillkännagivande om att utbyggnaden av fossilfri elproduktion bör fortsätta. Det tredje riksdagsuttalandet som förespråkas gäller att överföringskapaciteten till andra länder bör byggas ut för att möjliggöra svensk export av koldioxidfri el och för att möjliggöra ett effektivt nyttjande av den produktionskapacitet som byggs upp i länderna. beslutade om förutsättningarna för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Beslutet omfattade bl.a. ändringar i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet den s.k. kärntekniklagen och i , vilka bl.a. innebär att förbudet mot att uppföra nya kärnkraftsreaktorer tas bort och att det skapas förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. På förslag av utskottet, med anledning av ett motionsyrkande, beslutade att senarelägga ikraftträdandetidpunkten till . Detta mot bakgrund av att utskottet, i likhet med vad som anfördes i motionen, såg ett värde i att frågorna blev föremål för väljarnas överväganden vid det kommande valet. Beslutet innebar vidare att lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling den s.k. avvecklingslagen upphävdes vid utgången av . Därtill ställde utskottet sig bakom ett motionsyrkande rörande statligt stöd för kärnkraft och uppmanade regeringen att återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner inte kan påräknas.