bet · GY01SoU4 · 2010-11-22 00:00:00 — Detta innebär en förenkling för de inblandade. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna So9 (V) yrkande 4 och So12 (MP) yrkande 6. Av 8 kap. 14 § i förslaget till alkohollag framgår att serveringstillstånd ska kunna ges för flera tillståndshavare att utnyttja ett gemensamt serveringsutrymme. Utskottet delar regeringens bedömning att ett sådant förtydligande behövs och noterar att tillståndet ska ges under förutsättning att varje sökande har ett eget serveringstillstånd. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion So9 (V) yrkande 5. Av 8 kap. 15 § i förslaget till alkohollag framgår att matservering även i fortsättningen ska vara ett grundläggande krav för serveringstillstånd. Det ska dock inte längre vara ett nödvändigt krav att varma maträtter kan serveras. Utskottet delar regeringens bedömning att de omständigheterna att kravet på mat utformas på ett annat sätt än tidigare och att kravet på viss köksutrustning ersätts med att det ska finnas kök i anslutning till serveringslokalen kan komma att leda till att antalet serveringstillstånd kommer att öka något och att det därför är angeläget att myndigheterna bedriver en aktiv tillsynsverksamhet. Utskottet vill också understryka att gatukök, kafeér och liknande enklare serveringsställen inte heller i fortsättningen ska kunna komma i fråga för serveringstillstånd. Detsamma gäller sådana restauranger, t.ex. många hamburgerrestauranger, vars verksamhet i huvudsak är inriktad gentemot barnfamiljer och ungdomar. Utskottet har vidare fått veta att regeringen avser att till redovisa uppgifter om hur antalet serveringstillstånd utvecklas. Sådana uppgifter har redovisats av i den årliga rapporten . Utskottet utgår från att regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Utskottet tillstyrker förslaget till 8 kap. 15 §. Motionerna 2009/10:So9 (V) yrkande 6, 2009/10:So11 (S) yrkande 5, 2009/10:So12 (MP) yrkande 3 och So545 (MP) yrkande 3 får anses delvis tillgodosedda. Utskottet noterar att regeringen inte föreslagit någon ändring i den bestämmelse som anger vilken kommun som meddelar serveringstillstånd för inrikes trafik på fartyg, luftfartyg och järnvägståg, s.k. trafikservering. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2009/10:So375 (M) och So411 (M). Utskottet tillstyrker propositionen i den delen. Utskottet ställer sig bakom 8 kap. 6 § i förslaget till alkohollag om att tillåta provsmakning av alkoholdrycker vid mässor m.m. och tillstyrker propositionen i den delen. Motionerna So9 (V) yrkande 7 och So12 (MP) yrkande 8 avstyrks. Utskottet ställer sig också bakom förslaget att tillåta den som tillverkar alkoholdrycker från råvaror som produceras på den egna gården att kunna erbjuda provsmakning på tillverkningsstället. Utskottet, som tillstyrker förslaget till 8 kap. 7 § i alkohollagen, anser motion So236 (M) tillgodosedd och avstyrker densamma. Regeringen föreslår att det införs ytterligare en påföljd, erinran, för innehavare av serveringstillstånd. Utskottet delar regeringens bedömning att erinran och varning ska vara ett förstahandsalternativ vid överträdelse av lagen och att en återkallelse, som är en synnerligen ingripande åtgärd, inte alltid bör föregås av en varning samt att de allmänna kriterier som gäller för utdelande av påföljd i huvudsak bör behållas. Utskottet, som anser att det är positivt med ett mer nyanserat sanktionssystem, tillstyrker således förslaget till 9 kap. 17 § i alkohollagen och avstyrker motionerna 2009/10:So9 (V) yrkande 8, 2009/10:So12 (MP) yrkande 12, 2009/10:Ju409 (FP) yrkandena 8 och 1013, 2009/10:So468 (V) yrkande 3, 2009/10:So611 (S) yrkande 4 och So344 (S) yrkande 4. Utskottet tillstyrker 8 kap. 19 § i förslaget till alkohollag om oförändrade serveringstider. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan om vilka serveringstider som tillämpas. Motionerna 2009/10:So9 (V) yrkande 10, 2009/10:So260 (M), 2009/10:So316 (M), So345 (M) och So560 (C, KD) avstyrks. Utskottet erinrar om att det inte finns några nationella bestämmelser som reglerar möjligheten för personer att vistas i lokaler där det bedrivs verksamhet med serveringstillstånd. Motion So346 (C) avstyrks. Handel med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat Utskottets förslag i korthet bifaller 6 kap. 2, 5 och 6 §§ samt 9 kap. 10 § i regeringens förslag till alkohollag. Vidare avslår ett motionsyrkande om avslag på 6 kap. 2, 5 och 6 §§ i regeringens förslag till alkohollag och ett motionsyrkande om uppföljning av att kravet på tillstånd tas bort. Jämför reservation 17 (V). Teknisk sprit definieras som sprit avsedd att användas för tekniskt, industriellt, medicinskt, vetenskapligt eller annat jämförligt ändamål och som är hänförlig till KN-nr 2207 eller 2208 enligt den lydelse av Kombinerade nomenklaturen (KN) enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan som gällde . Alkoholhaltigt preparat definieras som en vara som färdigställts för slutlig användning, som innehåller mer än 2,25 volymprocent alkohol och som inte är alkoholdryck eller teknisk sprit och inte heller ett sådant läkemedel som omfattas av läkemedelslagen (1992:859). Alkoholhaltigt preparat är inget enhetligt begrepp, utan det betecknar en vara eller produkt som innehåller alkohol över en viss koncentration och som inte är teknisk sprit eller alkoholdryck eller ett läkemedel enligt de definitioner som finns för dessa varor. Det finns ca 2 000 olika alkoholhaltiga preparat enligt den förteckning har. Alkoholhaltiga preparat kan ha vitt skilda användningssätt. De kan vara avsedda för förtäring, och de kan vara avsedda att inte förtäras. Bland de preparat som är avsedda för förtäring finns bl.a. vissa sammansatta alkoholhaltiga beredningar (som aromer) för framställning av exempelvis läskedrycker. Vidare kan nämnas frukt av olika slag i alkoholhaltig lag fikon i , hallonsylt med , punschpraliner och matlagningsvin. Det finns också vissa alkoholhaltiga kosttillskott. Som exempel på alkoholhaltiga preparat som inte är avsedda för förtäring kan nämnas parfym, vissa färger, förtunningar, rengöringsmedel, kosmetika och köldbärare för kylanläggningar. Vidare kan nämnas brännvätskor och bilvårdsmedel, såsom karburatorsprit och spolarvätska, samt etanolhaltiga drivmedel, såsom E85. Regeringen föreslår att tillstånden för införsel, försäljning och inköp av teknisk sprit avskaffas och ersätts i alkohollagen med en rätt för den som är godkänd upplagshavare enligt bestämmelserna i att bedriva handel med teknisk sprit. Den som enligt alkohollagen har rätt att sälja teknisk sprit får även köpa samt införa, importera, föra ut eller exportera sådana varor. För fullständigt denaturerad teknisk sprit ska gälla fri handel, utan krav på tillstånd för införsel eller försäljning. Regeringen anser att det, på samma sätt som anförts när det gäller tillverkning av sprit och alkoholdrycker, framstår som angeläget att så långt möjligt rationalisera och samordna de olika tillstånds- och kontrollsystemen för handeln med teknisk sprit. Lagstiftningen bör även på detta område i första hand bygga på den skatterättsliga regleringen, då kontrollbehoven är särskilt framträdande vad gäller den obeskattade spriten. Rätten att enligt alkohollagen föra in och handla med teknisk sprit skulle i princip kunna grunda sig på enbart det godkännande som ges enligt LAS. Att utan inskränkningar helt ersätta tillstånden enligt LFT med regleringen i LAS skulle dock medföra vissa kontrollproblem. Kretsen av importörer och försäljare skulle bli svåröverskådlig, och det skulle försvåra, om inte omintetgöra, en effektiv kontroll ur ett folkhälsoperspektiv. Dessutom behövs vissa närmare föreskrifter för den inhemska handeln, bl.a. i form av föreskrifter om denaturering. Bakom lagstiftningen om begränsningar i handeln med teknisk sprit ligger sådana folkhälsoaspekter som avses i artikel 36 i EUF-fördraget, och som under vissa förutsättningar kan motivera avsteg från EU:s princip om varors fria rörlighet. Även den nya lagstiftningen på området för teknisk sprit har till syfte att förhindra att den tekniska spriten förtärs. Den ska exklusivt reglera rätten att till landet föra in, inom landet sälja och köpa och från landet föra ut sådan sprit. Särskilda överväganden måste dock göras när det gäller teknisk sprit som faller under begreppet fullständigt denaturerad teknisk sprit. Beträffande fullständigt denaturerad sprit har medlemsländerna i EU kommit överens om avvikande beskattnings- och förfaranderegler. Spriten ska, enligt vad man kommit överens om på gemenskapsnivå, vara skattebefriad i alla EU-länder om den innehåller denatureringsämnen som är godkända för fullständig denaturering i något medlemsland. Möjligheterna att i utöva kontroll över detta slag av sprit är betydligt mindre än möjligheterna att utöva kontroll över annan, skattepliktig, teknisk sprit. Det kan inte från svensk sida ställas upp några generella begränsningar för införsel, import, försäljning och inköp inom landet av fullständigt denaturerad teknisk sprit. Att härvid göra åtskillnad så att fri handel skulle gälla endast för fullständigt denaturerad sprit från ett annat EU-land kan inte ses som en lämplig ordning, bl.a. med hänsyn till att svensk nationell lagstiftning genom 7 § LAS medger skattebefrielse för sådana varor även från tredjeländer. Trots att det enligt förslaget i lagen inte uppställs några särskilda begränsningar för handeln m.m. med fullständigt denaturerad sprit, bör det dock finnas möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att vid behov utfärda föreskrifter som kan omfatta även sådan teknisk sprit. Föreskriftsrätten för handel med teknisk sprit bör således inte inskränkas till att avse endast odenaturerad eller ofullständigt denaturerad teknisk sprit. Det ligger i sakens natur att föreskrifter om försäljning av fullständigt denaturerad teknisk sprit får meddelas endast om det är särskilt angeläget ur folkhälsosynpunkt. Regeringen har bemött FHI:s och farhågor om att ett borttagande av tillståndssystemet kommer att medföra ett okontrollerat flöde av teknisk sprit i samhället med stora risker för folkhälsan. Regeringen anför att den omständigheten att tillståndssystemen för införsel och försäljning tas bort inte innebär att handeln med teknisk sprit kommer att kunna bedrivas utan samhällets kontroll. Rätten att bedriva handel med teknisk sprit kommer att knytas till godkännande som upplagshavare enligt LAS, och de aktörer som det är fråga om omfattas av kontroll. Regeringen anser att den kontroll som utför av dem som handlar med teknisk sprit, på samma sätt som när det gäller tillverkare av sprit och alkoholdrycker, i stor utsträckning tillgodoser de alkoholpolitiska behoven (s. 128 i prop. Som framhållits tidigare i detta lagstiftningsärende är den fria rörligheten för varor ett av fundamenten för den europeiska unionen, i enlighet med artikel 34 i EUF-fördraget. Vissa begränsningar är dock tillåtna, t.ex. för att skydda folkhälsan, i enlighet med artikel 36 i EUF-fördraget. De begränsningar som införs ska dock vara proportionerliga till ändamålet. Att ha generella krav på tillstånd för handel med varor enbart av den anledningen att varorna innehåller alkohol är i strid med EUF-fördraget. En allmän utgångspunkt bör således vara att handeln med alkoholhaltiga preparat ska vara fri, utan krav på sådant införseltillstånd eller försäljningsgodkännande som föreskrivs i LFT. Vissa allmänna krav som är motiverade med hänsyn till skyddet för folkhälsan bör dock ställas för att varorna ska få säljas fritt inom landet. Möjlighet måste dessutom finnas att ingripa i vissa situationer då fara föreligger för liv och hälsa. Det sagda innebär att det i alkohollagen inte ska finnas någon särskild detaljreglering av hanteringen av alkoholhaltiga preparat, varken för produkter som är avsedda för förtäring eller för produkter som inte är avsedda att förtäras. En annan sak är att andra regelverk kan innehålla handelsbegränsningar, inbegripet föreskrifter om bl.a. införsel eller import, för varor som är att betrakta som alkoholhaltiga preparat enligt alkohollagen. En stor del av de alkoholhaltiga preparaten faller in även under livsmedelslagstiftningen. Som exempel kan nämnas fikon i , choklad med likörfyllning och aromer. Enligt LFT får ett alkoholhaltigt preparat inte säljas eller lämnas ut om det finns särskild anledning att anta att varan är avsedd att användas i berusningssyfte. En motsvarande regel bör finnas även i den nya lagstiftningen. Det bör vidare föreskrivas vissa allmänna krav på alkoholhaltiga preparat för yrkesmässig försäljning. Missbruk av alkoholhaltiga preparat har, såvitt är känt, främst förekommit av preparat såsom T-röd, rakvatten och munvatten. gäller beträffande denatureringen av bl.a. sådana preparat att denna ska förhindra konsumtion med minsta möjliga skada hos den som ändå konsumerar varan. Detta bör gälla även fortsättningsvis. Alkoholhaltiga preparat kan dock innehålla även andra ämnen än denatureringsämnen som ensamma eller tillsammans med andra ämnen gör att varan får en sådan sammansättning att den medför allvarlig fara för liv eller hälsa. Vidare kan tänkas att alkoholhalten hos en vara, där risk finns för förtäring, är så hög att halten i sig medför allvarlig fara för liv eller hälsa. Mot bakgrund av detta bör det därför ges möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försäljning av alkoholhaltiga preparat om det behövs för att skydda liv och hälsa. Föreskrifterna bör även kunna innefatta förbud mot försäljning vid synnerliga skäl. För att skydda folkhälsan bör man även ställa ett allmänt krav på att alkoholhaltiga preparat som inte är avsedda för förtäring inte genom smak, färg, förpackningsutformning eller liknande får medföra risk för förväxling med alkoholdryck eller på annat sätt uppmuntra till förtäring. Även i dessa fall bör det finnas möjlighet att meddela föreskrifter för försäljningen. Som exempel på föreskrifter som kan komma i fråga kan nämnas t.ex. att ett visst slag av alkoholhaltigt preparat får säljas endast till personer , endast över disk, endast i vissa förpackningsstorlekar eller endast på apotek. Handel med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat I följdmotion 2009/10:So9 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 att ska avslå förslaget om att ta bort kraven på tillstånd för handel med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Motionärerna påminner om att flera remissinstanser har kritiserat detta förslag eftersom samhället mister kontrollen över verksamheten och det finns stora risker för att produkterna används i icke avsett syfte. Uppföljning av att kravet på tillstånd tas bort I följdmotion 2009/10:So11 av m.fl. (S) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen noga bör följa utvecklingen och återrapportera till om konsekvenserna av att kravet på tillstånd för handel med teknisk sprit, fullständigt denaturerad sprit och alkoholhaltiga preparat tas bort. Motionärerna delar remissinstansernas oro över konsekvenserna av att kravet på tillstånd avskaffas. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att så långt möjligt rationalisera och samordna de olika tillstånds- och kontrollsystemen för handeln med teknisk sprit. Lagstiftningen bör även på detta område i första hand bygga på den skatterättsliga regleringen, eftersom kontrollbehoven är särskilt framträdande vad gäller den obeskattade spriten. Utskottet delar vidare bedömningen att handeln med alkoholhaltiga preparat ska vara fri, utan krav på införseltillstånd eller godkännande. För att skydda folkhälsan föreskrivs dock vissa allmänna krav på preparaten för att de ska få säljas fritt. Utskottet tillstyrker förslaget till 6 kap. 2, 5 och 6 §§ i förslaget till alkohollag och avstyrker So9 (V) yrkande 9. Utskottet noterar den föreslagna bestämmelsen i 9 kap. 10 § om skyldigheten för statliga och kommunala myndigheter att underrätta den myndighet som regeringen bestämmer om de får kännedom om något som kan ha särskild betydelse för tillämpningen av bestämmelserna om teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. blir enligt förslaget ansvarigt för tillsynen i denna del. Däri ligger en rapporteringsskyldighet till regeringen. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och återkommer till med en redovisning. Utskottet tillstyrker förslaget till 9 kap. 10 § alkohollagen. Motion 2009/10:So11 (S) yrkande 6 är delvis tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om åtgärder mot langning och annan illegal försäljning samt om en ny alkoholinförselutredning. Jämför reservation 18 (S, MP) och särskilt yttrande 4 (S). Regeringen föreslår att bestämmelsen i den nuvarande alkohollagen om olovlig försäljning av alkoholdrycker utvidgas till att också omfatta olovlig försäljning av sprit. Brottet benämns härefter olovlig försäljning av alkohol. Vidare föreskrivs i den nya alkohollagen ansvar för försäljning av teknisk sprit eller alkoholhaltiga preparat i strid med föreskrifter om denaturering. Likaså införs i lagen bestämmelser om ansvar för försäljning av alkoholhaltiga preparat om det kan antas att varan ska användas i berusningssyfte samt för annan hantering av teknisk sprit eller alkoholhaltiga preparat i strid med föreskrifter som meddelats av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Alkoholhaltiga preparat som har varit föremål för brott enligt alkohollagen ska kunna förklaras förverkade. En ny brottsrubricering, olovlig befattning med sprit, införs i den nya alkohollagen. Åtgärder mot langning och annan illegal försäljning I motion 2009/10:Ju427 av m.fl. (S) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att åtgärder bör vidtas för att minska langningen av alkohol till unga. Motionärerna anser bl.a. att straffet för langning bör skärpas. Liknande yrkanden finns i motionerna 2009/10:So519 av och (båda FP) yrkande 9 och 2009/10:So589 av och (båda C) samt i motion Ju426 av Per Åsling (C) yrkande 1. I motion 2009/10:So344 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om att prioritera beivrandet av försäljning av illegalt införd sprit till ungdomar. I motion So477 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om behovet av en ny utredning om alkoholinförsel. Motionärerna påminner om den alkoholinförselutredning som tillsattes 2004 med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt för att föreslå åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar. I motion So512 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att man bör utreda effekterna av en ökad svarthandel med alkohol i relation till redan utsatta riskgrupper. I motion So541 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning för att få kännedom om effekterna av en ökad svarthandel med alkohol i relation till redan utsatta riskgrupper och unga människors alkoholvanor. Motionärerna anser att den kommande utredningen bör ta sin utgångspunkt i de resonemang som den tidigare alkoholinförselutredningen förde. Utskottet anser det viktigt att arbetet mot langning av alkohol till ungdomar bedrivs med kraftfulla insatser. Utskottet har erfarit att det i den ANDT-strategi (alkohol, narkotika, dopning och tobak) för 20112015 som regeringen avser att presentera för planeras åtgärder för att stärka tillsynen liksom åtgärder för att stärka insatser för att minska utbudet av alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak. Utskottet utgår från att frågan om att hindra langning ingår bland åtgärderna. Motionerna 2009/10:Ju427 (S) yrkande 4, 2009/10:So344 (KD), 2009/10:So519 (FP) yrkande 9, 2009/10:So589 (C) och Ju426 (C) yrkande 1 är delvis tillgodosedda. Det som tas upp i motionerna So477 (M), So512 (S) yrkande 2 och So541(S) är viktiga frågor i vilka det behövs mer kunskapsunderlag. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen på området och vid behov vidtar lämpliga åtgärder. Motionerna bedöms därmed delvis tillgodosedda. Som redogjorts för tidigare i betänkandet (s. 15) har detta lagstiftningsärende skjutits upp från /10 till innevarande . I propositionens förslag till lag och till lag om ändring föreslås ett ikraftträdande för merparten av förslagen men ett senare ikraftträdande, , för tre av förslagen till lag om ändring och för ett antal bestämmelser i förslaget till alkohollag. När lagstiftningsärendet nu slutligen behandlas i finns det emellertid inte längre skäl för skilda ikraftträdanden. Detta får bl.a. till följd att utskottet föreslår att avslå regeringens förslag till lag om ändringar i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m., alkohollagen (2010:000), lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (regeringens förslag 2.9) och lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (regeringens förslag 2.11). Därtill föreslår utskottet ett samlat ikraftträdande . Utskottet tillstyrker, utöver vad som framgår av förslagspunkterna 37, 10, 11, 1320, 22 och 23, i övrigt regeringens förslag till alkohollag (2010:000) samt förslag till lag om ändringar i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m., lagen (1980:578) om ordningsvakter, ordningslagen (1993:1617), lotterilagen (1994:1000), lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import m.m., lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (regeringens förslag 2.10), lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (regeringens förslag 2.12), järnvägslagen (2004:519), lagen (2007:592) om kassaregister, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel. I dessa delar föreslår utskottet dessutom ett antal ändringar; dels rättelser, dels ändringar som har sin grund i att det numera föreslås ett samlat ikraftträdande. Utskottets förslag till ändringar redovisas i bilaga 3. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till ändringar i 27 och 32 §§ lotterilagen (1994:1000) som lämnas i proposition 2009/10:222 Följdändringar med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken. Av samordningsskäl behandlas det lagförslaget av socialutskottet, se s. 15. Utskottet föreslår slutligen två initiativ i form av följdändringar i marknadsföringslagen (2008:486) och radio- och tv-lagen (2010:696) med anledning av lagstiftning som genomförts efter det att propositionen om en ny alkohollag kom in till , se bilaga 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Alkoholpolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So545 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2009/10:So246 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2009/10:So277 av och (båda S), 2009/10:So313 av (FP) yrkandena 13, 2009/10:So315 av (FP), 2009/10:So351 av (S) yrkande 2, 2009/10:So378 av och (båda S), 2009/10:So468 av m.fl. (V) yrkande 1, 2009/10:So510 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 1, 2009/10:So519 av och (båda FP) yrkandena 57, 2009/10:So578 av m.fl. (S), 2009/10:So619 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 20, 2010/11:So512 av (S) yrkande 1, 2010/11:So545 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 9, 2010/11:So568 av m.fl. (S) yrkande 1, 2010/11:So571 av m.fl. (S) och 2010/11:So575 av Finn (M). Beroendeframkallande produkter som alkohol motarbetas effektivast genom att man förebygger beroendet. Att aldrig börja konsumera är den säkraste metoden mot beroendet.