bet · GY01NU2 · 2010-12-13 00:00:00 — Utskottet konstaterar i sammanhanget att lågkonjunkturen i vissa fall har påverkat de projekt som finansieras genom strukturfondsprogrammen i negativ riktning. I de utvärderingar som har gjorts har det emellertid konstaterats att programmens resultat och långsiktiga effekter går att växla upp om man flyttar tyngdpunkten i projekten från kunskapsutveckling och forskningsplattformar till frågan om hur man går vidare från idé till produkt och kommersialisering. När det gäller det som sägs i motion 2009/10:N20 (S) om behovet av ökad samordning vill utskottet hänvisa till regeringens skrivelse om genomförandet av strategin för regional tillväxt. Där framgår bl.a. att samverkan mellan individer, företag, kommuner och myndigheter är en grundläggande förutsättning för konkurrenskraftiga regioner. Det är förmågan att i ökad utsträckning samordna åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politiska områden som är avgörande för den hållbara regionala tillväxten. Regeringen anser att förutsättningarna för statlig samordning mellan olika sektorer och samverkan mellan de berörda myndigheterna bör förbättras på både nationell och regional nivå. Mot den bakgrunden har regeringen som ett led i att förtydliga de nationella myndigheternas roller i det regionala tillväxtarbetet, i regleringsbreven gett ett antal myndigheter i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med regionala tillväxtfrågor (se vidare nedan). Med det anförda avstyrks samtliga här behandlade motioner i berörda delar. Organisering och lokalisering av myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår samtliga i avsnittet behandlade motionsyrkanden med hänvisning till att gällande principer för lokalisering av myndigheter bör följas även fortsättningsvis. Jämför reservation 4 (V). I budgetpropositionen betonas vikten av en effektiv, tillgänglig och samordnad statlig förvaltning. Regeringen bedömer att det finns behov av stärkt samordning både mellan regional och nationell nivå och mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå. Vidare anges det vara viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Vissa statligt ägda bolag har till uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen, vilket t.ex. kan innebära en serviceskyldighet som omfattar hela landet. Regeringen erinrar dock om att de flesta statligt ägda företagen verkar under marknadsmässiga villkor. Med det ovan sagda anser regeringen att av myndigheter (RiR 2009:30) vara slutbehandlad (se vidare nedan). överlämnade en redogörelse till om effekterna av de omlokaliseringar av myndigheter som genomfördes för att kompensera regioner som förlorade arbetstillfällen till följd av försvarsbeslutet (redog. 2009/10:RRS27). Redogörelsen byggde på den i föregående avsnitt omnämnda granskningsrapporten av myndigheter (RiR 2009:30). Inga motioner väcktes med anledning av redogörelsen. I redogörelsen konstateras att har uttalat att omlokaliseringar ska genomföras på ett sådant sätt att myndigheterna kan bedriva sin verksamhet effektivt även på de nya orterna samt att omlokalisering är ett viktigt verktyg för staten att medverka till en balanserad regional utveckling. granskning visar att de granskade regioner som drabbades av förbandsnedläggningarna /och har blivit kompenserade för de förlorade arbetstillfällena vid omlokaliseringen men att det tog tid. granskning pekar också på att kostnaderna för omlokaliseringen av och har blivit betydligt högre än förväntat. Vidare har det iakttagits ett omfattande produktionsbortfall vid de bägge omlokaliserade myndigheterna. anser att iakttagelserna är att betrakta som värdefull information för . visar myndighetens granskning att utfallet kunde ha motverkats om beslut och genomförande hade föregåtts av ett mer tillförlitligt beslutsunderlag. Regeringen har inte tagit initiativ till en ingående utvärdering av tidigare genomförda omflyttningar trots att myndigheter har omlokaliserats i omgångar . En viktig slutsats från granskningen är därför, enligt , att det inför eventuella framtida diskussioner och beslut om omlokalisering av myndigheter behövs ett mer tillförlitligt underlag men även en bättre beredskap som bl.a. bygger på erfarenhet och kunskap från tidigare omlokaliseringar. anser att iakttagelserna i granskningen bör bli en värdefull hjälp till regeringen att bygga upp sådan kunskap och kompetens. En rad omorganisationer inom statlig förvaltning har lett till att statlig verksamhet har försvunnit från mindre orter och lett till koncentrationer på stora regionala centrum, konstateras det i motion 2010/11:N300 (S). Motionären anser att regionalpolitiska aspekter borde beaktas vid omorganisationer av statlig förvaltning. I motion 2010/11:N314 (S) framhålls vikten av att statlig verksamhet inte i alltför hög utsträckning koncentreras till storstadsregionerna. Motionärerna anser att staten ska se till att förutsättningarna för enskilda orter och samhällen inte blir alltför orättvisa, sett över landet som helhet. Under en lång rad av år fanns en strävan att utlokalisera statliga verk och myndigheter till olika delar av landet, slås det fast i motion 2010/11:N372 (S). Syftet var att bidra till den regionala balansen och utvecklingen. har en stark tendens till uttunning av befintliga lokaliseringar samt återlokalisering till storstadsområdena kunnat skönjas, enligt motionärerna. De ger sedan ett par exempel på detta från kommun. Motionärerna anser att en tydlig regionalpolitisk ambition från regeringens sida skulle kunna påverka även dessa frågor. Ett sätt att skärpa det regionalpolitiska perspektivet är att använda de regleringsbrev och ägardirektiv regeringen utformar och ansvarar för. Där är det möjligt att ge tydliga och skarpa signaler om ansvaret för att stödja den regionala utvecklingskraften runt om i landet. Statliga myndigheter lokaliseras oftast inte till de orter där det finns ett behov av arbetstillfällen, hävdas det i motion 2010/11:N229 (M). Enligt motionären finns det flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Motionären anser att det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela ska leva. I motion 2010/11:N289 (FP) erinras om tidigare uttalanden från arbetsmarknads- och näringsutskotten om att frågor om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse bör underställas . Motionärerna konstaterar att endast har sex huvudkontor för statliga myndigheter och verk och att detta gör mindre attraktivt för samhällsvetare. Som andra stad har brist i denna sektor. Statliga myndigheter bör därför omlokaliseras från till och nya verk bör, enligt motionärerna, också lokaliseras till . I kommittémotion 2010/11:N323 framhålls att omlokalisering av statens verksamheter har haft mycket stor betydelse för de orter som har kommit i fråga. Omlokalisering av statlig verksamhet kan således vara ett verktyg både för att främja en myndighets utveckling och för den regionala utvecklingen i . anser att statliga myndigheter och företag bör kunna etableras på många orter och att varje beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheter bör föregås av noggranna överväganden. En långsiktig plan för omlokalisering bör upprättas, anförs det i motionen. I förra årets motsvarande budgetbetänkande (bet. 2009/10:NU2) gavs en bakgrund till gällande principer för lokalisering av statlig verksamhet. Sammanfattningsvis kan dessa sägas innebära att möjligheterna att placera myndigheter i länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden alltid bör övervägas i första hand. Vidare ska en alternativ lokalisering kunna vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre väl försörjda med sådan verksamhet. I vart fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. En utgångspunkt ska dock vara att myndigheterna även efter en sådan lokalisering ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Frågor om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse ska underställas . avstyrkte näringsutskottet ett antal motionsyrkanden som gällde lokalisering av statliga myndigheter (bet. 2009/10:NU2). Utskottet konstaterade att vid ett flertal tillfällen har tagit ställning till motioner som gäller organisering och lokalisering av statliga myndigheter. Utskottet har avstyrkt förslag på detta område med hänvisning till de principer på området som har redovisats ovan. Dessa principer bör vara vägledande vid lokalisering av statliga myndigheter har det ansetts. Utskottet ansåg dessutom att då pågående och till viss del alltjämt pågående utrednings- och granskningsarbete på området bör avvaktas innan det kan finnas skäl för att agera i frågan. Vidare var utskottet av den uppfattningen att det fanns anledning att invänta regeringens ställningstaganden i den förvaltningspolitiska proposition som var aviserad (se vidare nedan). Utskottet menade också att motionsönskemål om samråd inför myndighetsomorganisationer bör kunna anses vara tillgodosedda genom bestämmelser på detta tema i förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete (se nedan). Samtliga motioner avstyrktes. Utskottet erinrade också om sin uppfattning, som hade redovisats , om behovet av utvärdering av den senaste omlokaliseringsprocessen. Utskottet ansåg alltjämt att regeringen bör låta utvärdera denna process och att utvärderingsresultatet bör redovisas för . De statliga myndigheternas skyldigheter Enligt 16 § förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete ska de statliga myndigheterna beakta möjligheter till decentralisering av sina verksamheter. När verksamhetsminskningar övervägs ska de samråda med andra berörda statliga myndigheter, kommuner, landsting, näringsliv och organisationer om möjligheter att genom samordning eller samverkan upprätthålla eller utveckla verksamheten. I regeringens skrivelse 2009/10:221 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning betonas att de statliga myndigheterna i större utsträckning behöver finna sin roll i det regionala tillväxtarbetet, och i ökad grad samverka för att kunna bidra till ett effektivt samspel med den lokala och regionala nivån. Regeringen har, som ett led i att förtydliga de nationella myndigheternas roller i det regionala tillväxtarbetet, i regleringsbreven givit ett antal myndigheter i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med regionala tillväxtfrågor. Uppdraget ska rapporteras till . Pågående översyn av den statliga regionala förvaltningen I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns ett behov av att den statliga regionala förvaltningens utformning blir tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Därför tillkallade regeringen en särskild utredare (generaldirektör ) för att genomföra en översyn av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62, 2010:12 och 2010:72). Uppdraget ska redovisas . Utredningen ska bl.a. överväga om statliga myndigheters geografiska indelning bör regleras eller på annat sätt hanteras så att länsgränser följs som indelningsgrund för en regional organisation. Förslagen i utredningen ska stödja förutsättningar för tillväxt och en minskad sektorisering samt innehålla ett kundperspektiv. I årets budgetproposition sägs utredningen vara av central betydelse i arbetet med att åstadkomma en mer samordnad statlig förvaltning på regional nivå (prop. 2010/11:1 utg. omr. överlämnade regeringen en förvaltningspolitisk proposition till (prop. 2009/10:175). I propositionen berörs bl.a. frågor om statsförvaltningens organisering på regional nivå. Det sägs bl.a. att ansvaret för den enskilda myndighetens interna organisation i regel är delegerat till myndighetens ledning. Regeringen har dock det övergripande ansvaret för att den statliga förvaltningen bedrivs rättssäkert och effektivt och att myndigheterna har en likvärdig service och tillgänglighet för alla medborgare och företag. I en följdmotion (S, V, MP) förordades bl.a. att det i varje kommun bör byggas upp ett samlat servicecentrum med service och statlig service inom arbetsförmedling, skatter, pensioner och försäkringar. tillstyrkte förslagen i propositionen och avstyrkte motionen (bet. 2009/10:FiU38). Utskottet står bakom de principer för lokalisering av statlig verksamhet som har redovisats av utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen och som har refererats ovan. Till detta ska fogas att regeringen i budgetpropositionen betonar vikten av en effektiv, tillgänglig och samordnad statlig förvaltning. Det understryks också att det är viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet i enlighet med nyssnämnda principer. Utskottet ser det vidare som naturligt att de lärdomar, iakttagelser och rekommendationer som har presenterat i ovan refererad redogörelse till beaktas i samband med de analyser som föregår en eventuell omlokalisering av en statlig myndighet. Vidare vill utskottet erinra om att det pågår en översyn av den statliga regionala förvaltningens utformning i syfte att göra den tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Förslagen i utredningen ska stödja förutsättningar för tillväxt och en minskad sektorisering samt innehålla ett kundperspektiv. Utfallet av utredningen bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i linje med vad som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Samtliga i avsnittet berörda yrkanden avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till att frågor om tillgång till kommersiell och offentlig service på landsbygden redan ges bred uppmärksamhet inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken avslår motioner med krav på ytterligare åtgärder på detta område. Jämför reservationerna 5 (V), 6 (S) och 7 (S, MP, V). Servicefrågorna och den regionala tillväxtpolitiken Av budgetpropositionen framgår att den regionala tillväxtpolitiken bl.a. inriktas på att säkerställa en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. Regeringen anser att tillgänglighet till olika typer av service för kvinnor, män och företag är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Insatser som syftar till en god tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel, liksom insatser som syftar till att behålla och utveckla olika typer av offentlig samhällsservice, är därför viktiga för att skapa miljöer där det är attraktivt att bo och arbeta samt starta och driva företag. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör därför öka där så är ändamålsenligt. Vidare anser regeringen det vara viktigt att det utvecklas lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. I detta arbete bör insatser för att stimulera framtagandet av innovativa lösningar på serviceområdet uppmärksammas. Nuvarande och framtida behov och utmaningar kommer att kräva fortsatta insatser inom serviceområdet bl.a. för att stärka butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse för varuförsörjningen samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) ökas med för att finansiera utökade och intensifierade insatser inom detta område (se vidare under avsnittet om anslagen nedan). För att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer. Utvecklingen när det gäller viss kommersiell service på landsbygden förlorade 84 tätorter sin sista butik. tillkom dagligvarubutiker i 31 tätorter som saknade butik . Den pågående strukturomvandlingen på drivmedelsmarknaden innebär att antalet tankställen minskar i hela landet. fanns ungefär 4 000 tankställen och 2009 var motsvarande siffra 3 600. Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser för en ökad tillgänglighet till service. har regionala serviceprogram tagits fram av länsstyrelser, självstyrelseorgan samt berörda samverkansorgan. Programmen ska genomföras . Inom ramen för de regionala projektmedlen är det, enligt förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken, möjligt att stödja insatser som omfattas av de regionala serviceprogrammen. Dessa insatser ska ha fokus på utvecklingsprojekt inom området kommersiell och offentlig service. fick i uppdrag att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har, enligt regleringsbrev , i uppdrag att utvärdera programmen. Utvärderingen kommer att redovisas i delrapporter samt senast i en slutrapport till . En delredovisning är att vänta i marsapril 2011. Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service kan ekonomiskt stöd beviljas enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kan beviljas till bl.a. näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel i gles- och landsbygd. Stödet är ett viktigt verktyg i länens arbete inom det kommersiella serviceområdet och det har ofta kombinerats med andra insatser som genomförts för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden. beviljades ca som investeringsbidrag och ca som servicebidrag. Statligt hemsändningsbidrag till kommunerna beviljades med ca . har inga landsbygdslån beviljats. Totalt beviljades stöd till kommersiell service med ca . beslutade regeringen att den då ansvariga myndigheten skulle tilldela länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan eller samverkansorgan . Syftet med resursförstärkningen var att öka den regionala nivåns möjligheter att t.ex. stödja insatser som fokuserade samordning av olika typer av service i både kommersiell och offentlig regi. Detta skulle stärka såväl dagligvarubutiker som drivmedelsstationer med strategisk betydelse i serviceglesa områden. uppgick beviljade stöd till ca . avsåg stöd till kommersiell service och då i huvudsak till drivmedelsinvesteringar. Resterande ca var stöd till projektverksamhet. Totalt beviljat stöd till kommersiell service uppgår till ca . Summan består av i stöd till kommersiell service och i regional projektverksamhet samt särskilda insatser för kommersiell service om . tilldelade regeringen för att hantera projektansökningar som syftade till att utveckla lokalt anpassade lösningar som tog hänsyn till varierande förutsättningar och behov i s.k. serviceglesa områden. Den totala omslutningen kommer dock att bli högre än tilldelade medel eftersom medfinansiering tillkommer. Projekten ska ha fokus på samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt anpassade lösningar i serviceglesa områden. Lösningar som ökar tillgängligheten till drivmedel ska eftersträvas. Uppdraget ska slutredovisas till senast . Av budgetpropositionen framgår att regeringen och har fattat beslut om totalt ca till s.k. central projektverksamhet. Huvuddelen av de medel som har beslutats av regeringen avser insatser för att främja kommersiell service. Länsstyrelserna i och fick regeringens uppdrag att utreda och sprida kunskap om framgångsrika insatser inom området kommersiell service. I en slutrapport som presenterades konstateras att det runt om i landet finns goda exempel på metoder att lösa tillgängligheten till service. Ökade insatser inom området kommersiell service I budgetpropositionen framhåller regeringen att det totala stödet till kommersiell service ökade markant . Stöd till drivmedel kommer sannolikt att fortsätta öka eftersom strukturrationaliseringen av branschen alltjämt fortgår. Vidare noterar regeringen att efterfrågan på servicebidraget har ökat, vilket ses som en indikation på att allt fler dagligvarubutiker har en problematisk ekonomisk situation. Denna tendens bedöms kvarstå även . framhåller regeringen att insatserna för att stärka tillgången till dagligvaror och drivmedel fortsätter, bl.a. genom uppdrag till länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan att ta fram och genomföra regionala serviceprogram samt uppdrag till att stimulera framtagandet av lokala lösningar och initiativ på serviceområdet. Regeringen konstaterar att de regionala serviceprogrammen kan innebära förändrade prioriteringar av stödet samt även ökad efterfrågan av stöd då nya initiativ och behov framkommer. Bedömningen är att arbetet i programform har förbättrat förutsättningarna för en ökad helhetssyn och samverkan mellan olika aktörer och insatser. Detta har gjort det möjligt att utveckla och genomföra insatser som riktar sig till ett brett utbud av kommersiell service, ofta i kombination med olika typer av offentlig service. Regeringen gör bedömningen att de insatser som har vidtagits för att uppnå en god tillgång till service för medborgare och företag har varit framgångsrika. De samlade insatserna har bidragit till att de negativa konsekvenserna har kunnat begränsas. Översyn av den s.k. pumplagen Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen har ökat , tillkännagav (bet. 2009/10:TU15) att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen) har för mindre tankställen i glesbygd. Enligt trafikutskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Ärendet bereds inom . Hela ska ges möjlighet att utvecklas utifrån sina styrkor och förutsättningar, sägs det i flerpartimotion 2010/11:N360 (S, MP, V). Motionärerna vill driva på för att det ska finnas både offentlig och kommersiell service i hela landet. har många tankställen försvunnit i landsbygdsområden, konstateras i motion 2010/11:N247 (M). Motionären nämner exempel på enskilda samarbeten och initiativ för att motverka nedläggningen av tankställen i glesbygden. Förutsättningarna för att införa ett stöd från samhället för att underlätta för dessa lokala initiativ bör ses över. Servicen på landsbygden tunnas ut år för år, slås det fast i motion 2010/11:N255 (M). Motionärerna anser att regeringen bör se över möjligheterna att underlätta för serviceföretagande på landsbygden så att servicenäringen i lands- och glesbygd inte utarmas ytterligare. I motion 2010/11:N256 (M) noteras det att handlare på landsbygden vid sidan av sviktande kundunderlag pekar ut den administrativa bördan som en viktig anledning till avveckling. En översyn bör därför göras så att tillsynskostnaderna för mindre serviceföretag på landsbygden är proportionerligt utformade. Samma motionärer framför liknande synpunkter i motion 2010/11:N258. De anser att regeringen bör se över regelbördan och de administrativa kostnaderna för serviceföretag i glesbygd för att hindra att servicenäringen i lands- och glesbygd ytterligare utarmas. I kommittémotion 2010/11:N398 (MP) efterfrågas ett tillkännagivande om ett nytt etableringsstöd för biogaspumpar i landsbygdskommuner.