bet · GY01SoU1 · 2010-12-14 00:00:00 — bör inte ta något initiativ. Motionerna So247 (KD), So267 (M), So325 (MP), So509 (M) och So573 (V) yrkandena 17 och 20 avstyrks. Psykisk ohälsa bland äldre personer är vanligt förekommande. Det finns kunskap om äldres psykiska ohälsa och vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsan, men kunskapen är inte tillräckligt spridd. Det saknas en samlad strategi för att åtgärda problemet med att äldre personer som har psykisk ohälsa inte har tillgång till en god och säker vård, och det delade huvudmannaskapet kan innebära att inte någon av huvudmännen tar ett samlat ansvar. Utskottet erinrar om de åtgärder som regeringen har vidtagit inom området, bl.a. införandet av bestämmelser om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelse om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Utskottet noterar att har fått flera uppdrag, bl.a. att ta fram en vägledning som stärker huvudmännens insatser för ett gemensamt ansvarstagande. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna So338 (S) och So589 (V) yrkandena 13. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslagen 6:1 och 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslagen 7:1 , 7:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor och 7:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 8:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 8:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. bifaller vidare det bemyndigande som regeringen har begärt under anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 8:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Den forskning som för arbetsliv och socialvetenskap (Fas) finansierar ges vanligen i form av ett flerårigt stöd. Regeringen anser därför att Fas för ska ges möjlighet att fatta beslut om sådant stöd som innebär ekonomiska åtaganden för kommande budgetår. Regeringen anser att Fas verksamhet fungerar väl och att myndigheten uppfyller uppsatta krav och mål. Myndigheten har på ett bra sätt arbetat för att förverkliga de insatser som aviserades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation. Regeringen ser även positivt på Fas ökande engagemang på internationell och europeisk nivå. får Fas disponera en anslagspost på anslag 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken om . Till anslagsposten har knutits ett bemyndigande om som möjliggör beslut om stöd till forskning som innebär utgifter efter budgetårets utgång. Utskottet finner förslaget till medelsanvisning väl avvägt och tillstyrker detsamma. Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att för ramanslag 8:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av högst . Regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget 8:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Rättelse i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. Genom beslut antog i enlighet med förslag i betänkande 2010/11:SoU4 En ny alkohollag bl.a. en lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. med ikraftträdande (rskr. 2010/11:36). Ändringen utfärdades , se SFS 2010:1623. I den ändring som antogs har av misstag hänvisats till 13 kap. 1 § luftfartslagen (2010:500) i stället för till 13 kap. 2 eller 3 § samma lag. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför att gör en rättelse i lagen om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. så att 1 § får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vård efter behov m.m., punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So513 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 2.1 i denna del. Alla har rätt till en god sjukvård. Den som har haft möjlighet att teckna en privat sjukvårdsförsäkring ska inte kunna gå före i kön. Vi vill lagstifta om att alla ska få vård efter behov oavsett inkomst, var man bor, vilket kön man har, etnisk tillhörighet och sexuell läggning. Den fria etableringsrätten ska rivas upp. Det s.k. vårdvalet ska ersättas av ett hälsoval så att vårdens resurser går dit där de mest behövs och det hälsofrämjande arbetet förbättras. Alla patienter ska kunna välja vårdcentral men vårdbolagen ska inte kunna välja patienter. Inga universitets- eller regionsjukhus ska säljas ut. Vi vill främja folkhälsan. Kraftfulla insatser ska göras för att minska över- och felanvändning av läkemedel. Tillgängligheten i sjukvården ska förbättras genom t.ex. fler hemläkarbilar för barn och äldre, fler närakuter och fler kvällsöppna vårdcentraler. Satsningar på bättre kvalitet och tillgänglighet i sjukvården ska gå före fortsatta skattesänkningar. Regeringen bör återkomma till med förslag i linje med det sagda. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationell cancerstrategi, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So230 av (S), 2010/11:So371 av m.fl. (S), 2010/11:So445 av m.fl. (S), 2010/11:So446 av (S) och 2010/11:So511 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2010/11:So310 av (KD), 2010/11:So331 av och (båda M), 2010/11:So393 av (KD) yrkandena 14 och 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2010/11:So316 av (C), 2010/11:So559 av och (båda C) och 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 31. insjuknar ca 7 000 kvinnor i i bröstcancer. Det innebär att närmare 20 kvinnor får en bröstcancerdiagnos. Det finns ännu landsting som inte erbjuder mammografi enligt anvisningar för kvinnor i åldern . Avgiften varierar mellan och beroende på vilket landsting man tillhör och ingår inte i högkostnadsskyddet. För att inte utestänga kvinnor från deltagande av ekonomiska skäl är det viktigt att avgiften hålls på en rimlig nivå, max och att den ingår i högkostnadsskyddet. Alla landsting lever inte heller upp till kravet att bilderna ska granskas av två av varandra oberoende specialister. följer således inte kriterierna i EU:s riktlinjer för kvalitetssäkring av screening och diagnostik av bröstcancer. För oss är det självklart att man som patient ska få likvärdig vård oberoende av var man bor och var man får sin behandling. Men alltför ofta kommer larmrapporter om att bröstcancersjuka patienter i ett visst landsting nekas behandlingar och läkemedel av kostnadsskäl. Det är dags att ta ett samlat grepp kring detta och det måste ske på nationell nivå så att likställighetsprincipen i vården säkras. Bröstcancerpatienter måste också få information om rätten till en förnyad medicinsk bedömning, s.k. second opinion. Att få ett cancerbesked är en chockartad och omskakande upplevelse. Det är väl känt att de flesta patienter blir oförmögna att ta till sig information och minnas vad som sagts. Alla patienter bör därför få en skriftlig behandlingsplan som även innehåller information om vilken rehabilitering patienten ska få efter avslutad behandling. För att underlätta återgången till ett fullgott liv efter operation och behandling för bröstcancer bör ett individuellt program upprättas som omfattar sjukgymnastik, fysisk träning och psykologisk bearbetning. Inom arbetet med cancerstrategin bör det enligt vår mening ses över om patientcenter och tvärfunktionella vårdteam kan bli en självklar del av cancervården. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationell cancerstrategi, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 30 och 31, 2010/11:So230 av (S), 2010/11:So310 av (KD), 2010/11:So331 av och (båda M), 2010/11:So393 av (KD) yrkandena 14, 2010/11:So445 av m.fl. (S) och 2010/11:So511 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 2010/11:So316 av (C), 2010/11:So371 av m.fl. (S), 2010/11:So446 av (S) och 2010/11:So559 av och (båda C). Överlevnaden i bröstcancer har ökat. Den förbättrade överlevnaden beror dels på mammografiscreening som gör att tumörer upptäcks tidigare, dels på förbättrade behandlingsmetoder. Dock varierar överlevnadsgraden kraftigt mellan olika samhällsgrupper. Kvinnor som lever under sämre socioekonomiska förhållanden deltar i mindre utsträckning i mammografi än andra kvinnor. Detta är en avgörande förklaring till de stora skillnaderna i överlevnad. Enligt min mening bör det skapas bättre förutsättningar för fler kvinnor att delta i mammografi och screening för livmoderhalscancer. Ju tidigare cancer upptäcks, desto bättre förutsättningar för en lyckad behandling. Landstingen ska erbjuda alla i åldern mammografiscreening enligt bedömning av det tillgängliga vetenskapliga underlaget. Det ska därför vara obligatoriskt för landstingen att säkerställa mammografi i enlighet med riktlinjer. Landstingen måste också öka ambitionerna för regelbunden gynekologisk cellprovtagning för kvinnor mellan . Det är även här avgörande att nå så stora grupper i den aktuella befolkningsgruppen som möjligt för att förebygga och minska dödligheten. För att få betydligt fler kvinnor att genomgå mammografiscreening och gynekologisk cellprovtagning är det viktigt att kraftigt öka tillgängligheten. Varje landsting bör analysera vilka kvinnor som inte deltar i screeningprogrammen och varför. Utifrån dessa underlag bör sedan strategier utformas, och särskilda insatser bör riktas mot dem som inte deltar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldresjukvård, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So222 av i (S) och 2010/11:So272 av och (båda M). Äldrevården kräver insikt och kunskaper inom det geriatriska vårdområdet, men läkarkompetensen och läkemedelsforskningen inom området släpar efter. Hos äldre sker naturliga förändringar i ämnesomsättningen och fysiologin som leder till förändrade sjukdomssymtom och orsakar feldiagnostik eller underdiagnostik. Uppföljningen av läkemedelsbehandlingen för äldre är ofta obefintlig. Dessutom uppstår skillnader mellan könen genom att män oftare utreds, medan kvinnor symtombehandlas. För att åtgärda bristerna i äldrevården och för att kunna bemöta den framtida ökningen av vårdbehovet krävs det olika åtgärder. Det handlar bl.a. om utbildning för all vårdpersonal i att behandla gamla människor, mer resurser till patientnära äldreforskning, krav på att alla läkemedel som ska användas till äldre är vetenskapligt och åldersadekvat utprövade på såväl kvinnor som män samt bättre anpassning av sjukvården efter äldre patienter som ofta är multisjuka. Vidare behövs mer samplanering och samarbete mellan kommuner och landsting för en kostnadseffektiv äldrevård och omsorg. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Rett Centers långsiktiga finansiering, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So326 av (MP), 2010/11:So356 av Per (S) och 2010/11:So588 av (V). Rett Center är ett nationellt svenskt center för Retts syndrom, en sällsynt men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret samlar en flerprofessionell kompetens för att möta komplicerade, specifika flerhandikappbehov vid Retts syndrom. Centret fungerar som specialistklinik, forsknings- och utvecklingsenhet och kompetenscenter. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. Av EU:s rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar () framgår att de rekommendationer som där ges stämmer mycket väl överens med Rett Centers verksamhet . Under den förra socialdemokratiska regeringen, när S, V och MP samarbetade, lyftes Rett Centers anslag in i statsbudgeten, vilket gjorde att verksamheten gavs en långsiktig planeringshorisont. Under den borgerliga regeringen har Rett Center i stället ingått i den del av anslaget som står till regeringens disposition för övriga bidrag för utveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet. Sådana bidrag ska omprövas för att säkerställa att statliga medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Närmare villkor bestäms i kommande regleringsbrev. Detta gör att Rett Center inte långsiktigt kan känna att man kan ta ansvaret för att driva ett nationellt åtagande fullt ut så länge anslaget hanteras på detta sätt. Det är självklart att rätten till bästa vård ska gälla även för patienter med en sällsynt diagnos. Att gå från ett läge med fasta anslag till det läge som gäller sedan budgeten 2008, att anslaget ska prövas för att se att det står i överensstämmande med regeringens ambitioner, är en osäkerhetsfaktor för en verksamhet som kräver långsiktighet. För att Rett Center ska kunna planera och ta ett nationellt ansvar behöver bidragsgivningen hanteras på ett sådant sätt att Rett Center kan få mer långsiktiga besked om den statliga finansieringen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barn- och ungdomspsykiatri, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So217 av och (båda S), 2010/11:So218 av och (båda S) och 2010/11:So254 av (S), 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2010/11:So361 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 37. Många barn och ungdomar lever i en kaotisk och otrygg tillvaro. Familjer splittras, barn kommer i kläm och skolan kan för många vara en hård och pressande tillvaro. Från olika håll i landet kommer dessvärre rapporter om att många psykiskt sjuka barn och ungdomar tvingas vänta än på att över huvud taget komma i kontakt med BUP och än längre på att få vård. Detta är naturligtvis inte acceptabelt eftersom den som drabbats av psykiska problem snabbt behöver hjälp och vård för att tillståndet inte ytterligare ska förvärras. Många ungdomar med psykiska problem får dessutom ett självdestruktivt beteende. De utsätter sig för olika typer av fara de skär sig, de börjar missbruka droger och de drabbas av ätstörningar, för att nämna några exempel. Ju längre väntan på hjälp, ju större och svårare blir oftast problemen. Det är också viktigt att föräldrar till barn och ungdomar med problem får stöd och vägledning av professionell personal i sin strävan att hjälpa sina barn på bästa sätt. Att snabbt få en första kontakt med BUP är bra och nödvändigt, men det är dessutom oerhört viktigt att den första kontakten, då behov finns, följs upp med flera möten eller med någon annan typ av vård som bedöms lämplig. Vi har föreslagit att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning). Genom att man stärker skolhälsovården kan barnen få hjälp . är det alltför många som hamnar mellan stolarna, något som med alla till buds stående medel måste undvikas. BUP är en nödvändig och viktig resurs för många. Det är därför av största vikt att regeringen ser över och skapar goda förutsättningar för BUP-verksamheten i hela landet. Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan också ges förutsättningar att hjälpa hela familjen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barn- och ungdomspsykiatri, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 37 och 2010/11:So217 av och (båda S), 2010/11:So218 av och (båda S), 2010/11:So254 av (S), 2010/11:So361 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 24. Ungdomar befinner sig mitt emellan barndom och vuxenliv. Gränsen är flytande och varierar mellan individerna. Likadant är det inom psykiatrin, och ofta uppstår kontinuitetsbrott i kontakt och arbetssätt. Åldersgränsen mellan BUP och vuxenpsykiatrin är i allmänhet . förordade utredningen Det gäller livet (SOU 1998:31) en mer flexibel åldersgräns och pekade på de svårigheter som finns med en fast åldersgräns. Enligt min mening kan en gräns inte vara fast utan behöver vara flexibel för att förhindra onödiga avbrott och förflyttningar i känsliga perioder. Man måste vid en sådan förändring noggrant följa konsekvenserna och ansvarsfördelningen och genomföra den på ett sätt så att inga ungdomar faller mellan stolarna. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag om detta. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barn- och ungdomspsykiatri, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 24, 2010/11:So217 av och (båda S), 2010/11:So218 av och (båda S) och 2010/11:So254 av (S) samt 2010/11:So361 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 37. Enligt min mening bör det i varje kommun finnas en barnens räddningstjänst en åtgärdsplan för barn och unga med svårigheter. Ansvarsfördelningen ska vara tydlig så att det inte råder några oklarheter om till vem man ska vända sig och vem som ansvarar för vad. I varje kommun ska det därför finnas samverkansmodeller för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, BUP och ungdomsmottagning). Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Olika psykiatrifrågor, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So327 av m.fl. (MP) och 2010/11:So239 av (KD) yrkande 1, 2010/11:So307 av (KD), 2010/11:So341 av (M) och 2010/11:So581 av m.fl. (V) yrkande 5. Forskning visar att människor som har en ohälsosam livsstil löper större risk att hamna i psykisk sjuklighet än människor med hälsosamma vanor. Forskare från i samarbete med () har lyft fram frågan om att ohälsosam livsstil skapar psykisk sjuklighet och att detta ges alltför lite utrymme i debatten. De senaste resultaten går emot föreställningen att det enbart skulle handla om att personer med psykisk ohälsa dras till en osund livsföring. Slutsatsen är bl.a. att traditionella vårdinsatser inom psykiatrin behöver ta hänsyn till detta och att livsstilsförändring kan leda till förbättrad psykisk hälsa även när den redan är nedsatt. Den livsstilsfaktor som verkar ha störst betydelse är stillasittande eller fysiskt inaktivitet. Vikten av fysisk aktivitet och dess betydelse för hälsan blir alltmer välkänd för många i samhället. Fysisk aktivitet på recept har också varit en framgångsfaktor på många håll. Den grupp som mer än andra kan behöva hjälp för att röra sig mer är människor som mår psykiskt dåligt, är psykiskt sjuka eller psykiskt funktionshindrade. Det kan behövas motivationsarbete och ledarledda, individanpassade aktiviteter i högre grad än för andra. Inte bara den psykiska hälsan kan förbättras av ökad fysisk aktivitet, utan även den fysiska hälsan, som ofta är eftersatt för denna grupp, kan förbättras. Det är enligt min mening viktigt att hitta former för att stimulera till en ökad fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och funktionshindrade. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Olika psykiatrifrågor, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So581 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2010/11:So239 av (KD) yrkande 1, 2010/11:So307 av (KD), 2010/11:So327 av m.fl. (MP) och 2010/11:So341 av (M). Det finns kvarlevor inom den psykiatriska och psykologiska kunskapssynen som innebär att avvikelser från heteronormativiteten är ett symtom på ohälsa eller en avvikelse från det normala. Internationellt finns det exempelvis psykoanalytiska föreningar som inte tillåter homosexuella att bli analytiker. Det är en allvarlig situation utifrån den kunskap vi har om unga homo-, bi- och transsexuellas behov av psykologiskt stöd på grund av det omgivande samhällets fördomar och förtryck. Dessa påpekanden har gjorts gång efter annan, men vi kan konstatera att lite har skett i konkret mening. Det behövs en analys av psykiatrin ur ett hbt-perspektiv som innefattar både konkreta insatser och värdegrund. Därför anser jag att bör ges i uppdrag att utvärdera den psykiatriska vården utifrån ett hbt-perspektiv. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bidrag till handikapporganisationer, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So401 av m.fl. (S) och 2010/11:So488 av (S). De centrala handikapporganisationerna är motorer i en stor ideell rörelse och har viktiga erfarenheter av hur samhället fungerar för personer som har funktionsnedsättningar. De känner till bristerna i rehabiliteringen, vilka hinder som finns i kollektivtrafiken och hur en bristande samordning mellan myndigheter drabbar den enskilda individen. I statsbudgeten framgår att handikapporganisationerna inte kan räkna med några höjningar av statsbidraget . Nivån är oförändrad, vilket i praktiken betyder en successiv minskning av bidraget. Mot den bakgrunden bör regeringen klargöra hur man tänker sig att stödja handikapporganisationernas fortsatta och viktiga arbete för ett samhälle för alla. De förordningar och riktlinjer som finns för vilka handikapporganisationer som kan komma i fråga att söka statsbidragen är snäva. Skoopi är ett exempel på detta. Skoopi organiserar sociala arbetskooperativ som uteslutande drivs av personer med funktionsnedsättningar eller sociala hinder som gör att de har svårt att få ett annat arbete. Denna typ av organisation passar inte in i de regelverk som finns , och det finns säkert flera. Vi anser därför att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personligt ombud, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So255 av i (S) och