bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — Bestämmelserna om överhoppningsbar tid grupperas om efter den typ av arbetshinder som de reglerar: sjukdom och vård av barn eller närstående, olika former av tvångsvård och andra frihetsberövanden, utbildning och övrigt, däribland tid med etableringsersättning. En omarbetning görs för att klargöra vissa bestämmelser om tid som enligt huvudregeln är överhoppningsbar, men som på vissa villkor även kan jämställas med arbete om det behövs för att uppfylla ett arbetsvillkor. Reglerna för beräkning av den s.k. normalarbetstiden ges en annan utformning för att klargöra att det är fråga om ett annat slag av prövning än den som görs vid ramtidsberäkningen. Reglerna enligt ovan (punkt 1) föreslås träda i kraft . Den särskilda regeln om 10 års överhoppningsbar tid för personer som varit långvarigt sjukfrånvarande är tidsbegränsad till . Lagförslaget enligt punkt 2 innebär att regeln då återställs. Utskottet noterar att lydelsen av en del av de lagregler som omfattas av förslaget i budgetpropositionen (punkt 1) baseras på förslag i proposition 2009/10:222 Följdändringar med anledning socialförsäkringsbalken. Dessa lagförslag har numera antagits av (SFS 2010:1267). Inga motioner har väckts med anledning av propositionen i denna del. tillstyrker propositionen och anser att lagförslagen bör antas av (prop. punkterna 1 och 2). Utskottsinitiativ om yrkesfiskares arbetslöshetsförsäkring fiskares arbetslöshetskassa (SFA) försäkrar yrkesfiskare. Totalt utbetalades i inkomstrelaterad ersättning . Under det året var antalet ersättningstagare 551, vilket betyder att av medlemmarna fick ersättning . Medlemsantalet har sjunkit stadigt och har mer än halverats . var ca 650 personer medlemmar i kassan. behandlade proposition 2009/10:120 Trygghetssystemen för företagare. De delar av propositionen som avsåg arbetslöshetsförsäkringen hade hänvisats till arbetsmarknadsutskottet (bet. 2009/10:AU13, rskr. 2009/10:275). De nya reglerna i arbetslöshetsförsäkringen, som trädde i kraft , var en del av regeringens omfattande reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Syftet med förändringarna var bl.a. att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken och ökad likabehandling av företagare och anställda. Målet var att göra det självklart, enkelt och mer lönsamt att vara företagare. Lagändringarna avsåg bl.a. reglerna om när en företagare ska anses som arbetslös, 35 och 35 a §§ . ändrades lagens 36 § så att det i paragrafen togs in en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än som anges i de nyssnämnda paragraferna. Regeringen har därefter i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring föreskrivit om tre olika fall då en företagare ska anses som arbetslös utöver vad som anges i lagen. finns förordningsreglering och myndighetsföreskrifter om yrkesfiskare i SFA. I 28 § förordningen om arbetslöshetsförsäkring anges att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), om det finns särskilda skäl, får meddela föreskrifter om att företagare som är medlemmar i ska anses som arbetslösa även i andra fall än som sägs i 35 § . IAF har beslutat om föreskrifter om ersättning till företagare som är medlemmar i fiskares arbetslöshetskassa (IAFFS 2009:5). I föreskrifterna anges bl.a. att en sökande betraktas som arbetslös förutom då verksamheten helt upphört även vid sådana tillfälliga avbrott i verksamheten då fiske omöjliggörs på grund av vissa närmare angivna omständigheter, t.ex. ishinder. Det sägs också bl.a. att en sökande som helt skilt sig från verksamheten som fiskare och som senare återupptar verksamheten har rätt till ersättning vid tillfälliga avbrott först efter det att verksamheten återupptagits. Föreskrifterna innehåller också regler som begränsar ersättningen till ett visst antal dagar. Antalet dagar varierar beroende på orsaken till det tillfälliga avbrottet. Antalet medlemmar i minskar. Enligt en underhandsuppgift från regeringen har kassan en ansträngd ekonomisk situation. SFA har begärt att regeringen möjliggör en fusion med en annan arbetslöshetskassa. I det sammanhanget har SFA begärt att den avbrottsförsäkring som medlemmarna omfattas av enligt IAF:s föreskrifter ska följa med till den arbetslöshetskassa som skulle bli ett resultat av fusionen. Utskottet har informerats om att regeringen har för avsikt att göra det möjligt för SFA att fusioneras med en annan kassa genom en justering i förordningen om arbetslöshetsförsäkring. Justeringen skulle innebära att namnet på kassan inte anges i förordningen. I samband med den justeringen har regeringen även för avsikt att i förordningen reglera de närmare förutsättningarna för företagare som är yrkesfiskare att få arbetslöshetsersättning vid tillfälligt avbrott i fiskeverksamheten. Den ovan nämnda 36 § tar endast sikte på frågan om när en företagare ska anses som arbetslös. Den reglerar alltså inte frågor om villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshetsersättning i de fall då regeringen har funnit skäl att föreskriva särskilt om företagares arbetslöshet. Den begränsning som detta innebär skulle kunna undanröjas genom en ändring i 36 § så att det i paragrafen anges att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddelar föreskrifter inte bara om när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än enligt 35 och 35 a §§ utan också om vilka villkor för ersättning som ska gälla i sådana fall. En sådan regel skulle kunna ges följande lydelse: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än som sägs i 35 och 35 a §§ samt om de villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshetsersättning som i sådana fall ska gälla. En regel av detta slag bör träda i kraft . Första måndag är . Med stöd av sin initiativrätt enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen föreslår utskottet att beslutar om en lagändring av detta innehåll. Förslag om detta finns i utskottets förslag till riksdagsbeslut. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet budgetförslag som gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ett regeringsförslag om att föreskrifter om anställningsstöd ska beslutas av regeringen i stället för av och motionsyrkanden om olika arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Utskottet behandlar också i avsnittet två redogörelser från om jobb- och utvecklingsgarantin och om programmet arbetspraktik. Jämför reservationerna 7 (S, MP, V), 8 (SD), 9 (S, MP, V), 10 (S, MP), 11 (SD) och 12 (MP). De arbetsmarknadspolitiska programmen är reglerade bl.a. i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program och förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Programmens gemensamma syfte är att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen riktar sig i huvudsak till personer som är minst och som är eller riskerar att bli arbetslösa. En anvisning till ett program ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad och ska omfatta verksamhet på heltid som längst får pågå . Ersättningen till den som deltar i arbetsmarknadspolitiska program kallas aktivitetsstöd. Den som är eller skulle ha varit berättigad till arbetslöshetsersättning får samma ersättning som vid arbetslöshet, dock lägst per dag. Den som är utförsäkrad får aktivitetsstöd av tidigare inkomst med samma lägsta belopp. Deltagare som inte är berättigade till arbetslöshetsförsäkring får per dag. Särskilda regler gäller för bl.a. deltagare i jobbgarantin för ungdomar. Nedan följer en kort genomgång av några av de program och insatser som finns 2010. Anställningsstöd lämnas till arbetsgivare i syfte att stimulera anställningar av personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Anställningsstöd lämnas i form av särskilt anställningsstöd eller i form av instegsjobb. Programmet riktar sig dels till den som har haft sjukpenning och där sjukpenningdagarna har tagit slut, dels till den som har haft tidsbegränsad sjukersättning och där dagarna med ersättning har tagit slut. Syftet är att ge stöd och individuellt anpassade insatser med målsättningen att deltagaren ska få ett arbete. i programmet får man aktivitetsstöd. Arbetsmarknadsutbildning är yrkesinriktad utbildning som upphandlas av Arbetsförmedlingen eller andra aktörer. Utbildningen syftar till att underlätta för den enskilde att få eller behålla ett arbete och att motverka att det uppstår brist på arbetskraft på arbetsmarknaden. En specialutbildad arbetsförmedlare fungerar som stödperson åt en arbetssökande som saknar eller har begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv. Arbetspraktik är praktik på en arbetsplats som kan pågå upp . Arbetspraktik kan göras i form av prova-på-platser, yrkeskompetensbedömning och praktisk kompetensutveckling. Programmet förberedande insatser är individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser av vägledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat program eller arbete. Jobbgarantin ska erbjuda ungdomar i åldern särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på ett tidigt stadium för att de så snabbt som möjligt ska få ett arbete som motsvarar deras hela arbetsutbud eller delta i en utbildning som inte berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Insatserna kan bestå av fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning, jobbsökaraktiviteter med coachning, arbetspraktik och utbildning. Programmets syfte är att erbjuda personer som varit arbetslösa individuellt utformade insatser för att de så snabbt som möjligt ska få arbete. En anvisning kan bl.a. göras för en person som fått arbetslöshetsersättning och förbrukat av en ersättningsperiod och då inte kvalificerat sig för en ny period med arbetslöshetsersättning, eller som inte fått arbetslöshetsersättning men som varit arbetslös och anmäld hos Arbetsförmedlingen eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska program . Programmet är uppdelat i tre faser. Den inledande, fas ett, som omfattar med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, ska i huvudsak innehålla kartläggning, jobbsökaraktiviteter med coachning och förberedande insatser. Fas två ska därutöver i huvudsak omfatta praktik, lyft och arbetsträning på en arbetsplats. Om personen inte har fått ett arbete med ersättning inträder fas tre. I denna fas ska den arbetslöse få sysselsättning hos en anordnare som förmedlas av Arbetsförmedlingen. Stöd till start av näringsverksamhet (starta-eget-bidrag) Aktivitetsstöd betalas för en företagares försörjning under inledningsskedet av näringsverksamheten. Stödet riktar sig till personer som är eller riskerar att bli arbetslösa och som bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamhet med tillfredsställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning. Personer bosatta inom två särskilda stödområden får beviljas stöd utan att de är eller riskerar att bli arbetslösa. Stödet får lämnas under längst , men kan förlängas under vissa angivna förutsättningar. Ett särskilt stöd till start av näringsverksamhet kan därutöver lämnas till den som är arbetslös med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som har kostnader för att skaffa utrustning eller andra kostnader när han eller hon startar näringsverksamhet. Övriga stöd och insatser Exempel på några övriga stöd och insatser är flyttningsbidrag och nystartsjobb. Därutöver finns det särskilda, icke konjunkturberoende, insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Dessa är bl.a. lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () och arbete hos , stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och personligt biträde, trygghetsanställning och utvecklingsanställning. Beslutanderätt om föreskrifter om anställningsstöd Regeringen föreslår att ska godkänna att föreskrifter om anställningsstöd ska beslutas av regeringen (prop. punkt 9). Förslaget innebär att regeringen kommer att ha föreskrivningsrätt inom ramen för de sammantagna medel som anvisar för arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringen har tidigare valt att presentera förslag som rör anställningsstödet i propositioner till , vilket inte sker för övriga stöd. Det har i praktiken inneburit att regeringen har bundit sig för att även fortsättningsvis underställa förslag om större förändringar av anställningsstödet. Enligt regeringen kan det dock snabbt uppstå behov av att anpassa anställningsstödet till nya situationer på arbetsmarknaden. För att undvika den risk för fördröjning som det innebär att underställa ändringarna anser regeringen att det fortsättningsvis bör vara regeringens uppgift att besluta om föreskrifter som rör anställningsstödet. styrelses redogörelser om jobb- och utvecklingsgarantin (2009/10:RRS17) och om programmet arbetspraktik (2009/10:RRS33) har granskat styrningen och hanteringen av jobb- och utvecklingsgarantin. Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten och utvecklingsgarantin en garanti för jobb? (RiR 2009:22). har beslutat att överlämna en redogörelse om jobb- och utvecklingsgarantin (2009/10:RRS17) till . anser att granskningen visar att det finns brister i regeringens styrning och i Arbetsförmedlingens hantering och uppföljning av garantin. I redogörelsen konstateras att garantin inte är anpassad till stora deltagarvolymer. Enligt har regeringen inte prioriterat utvärderingar av garantin. Upphandlade förmedlingstjänster genom s.k. kompletterande aktörer har inte bidragit till garantins effektivitet. Styrelsen utgår från att garantin kommer att följas upp och att de förbättringar som anses nödvändiga därefter kommer att vidtas. Det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik har också granskats av i rapporten (RiR 2010:5). har beslutat att överlämna slutsatserna i granskningen till i form av en redogörelse (2009/10:RRS33). granskning av den kraftiga volymökningen av programmet arbetspraktik visar enligt styrelsen att effekterna är svåra att utvärdera och tolka. Granskningen leder enligt styrelsen till slutsatsen att varken regeringens beslutsunderlag inför volymökningen, tidigare studier eller den effektutvärdering som gjort ger stöd för att arbetspraktik skulle ge större sysselsättningseffekter än andra programinsatser. Enligt styrelsen bör satsningar på arbetsmarknadspolitiska program så långt som möjligt bygga på kunskap och erfarenheter, och det ska vara möjligt att i efterhand utvärdera resultatet av satsningarna. Styrelsen anser att uppföljningen och återrapporteringen behöver utvecklas. Regeringens kommentarer till granskningar Med anledning av slutsats att jobb- och utvecklingsgarantin inte är anpassad för stora volymer och att lågkonjunkturen kan påverka garantins effektivitet negativt framhåller regeringen att man överlåtit åt Arbetsförmedlingen att bedöma hur många deltagare varje handläggare kan hantera och uppnå syftet med garantin. Regeringen avser inte att ändra på detta. För att motverka inlåsningseffekter i den tredje fasen av garantin rekommenderar regeringen att förtydliga hur mycket tid som ska ägnas åt arbetssökande i denna fas. Regeringen hänvisar i denna del till att man gjort ett förtydligade i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringen avser inte att vidta ytterligare åtgärder. Med anledning av rekommendation att klargöra de kompletterande aktörernas roll inom garantin framhåller regeringen att dessa ska vara en självklar del av verksamheten. Alltför specificerade riktlinjer för deras verksamhet skulle enligt regeringen motverka nytänkande och mångfald. Regeringen avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av rekommendationen. Som kommentar till att regeringen inte skulle ha prioriterat en utvärdering av jobb- och utvecklingsgarantin vid dess införande 2007 framförs att prioriteringen då var att erbjuda ett bra stöd och insatser till alla långtidsarbetslösa, vilket i någon mening försvårar en utvärdering eftersom utvärderingar kräver adekvata kontrollgrupper. Regeringen följer dock kontinuerligt upp garantin, bl.a. genom ett uppdrag till Arbetsförmedlingen, och betraktar därmed rekommendationen som beaktad. I fråga om granskningen Arbetspraktik pekar regeringen på att gjort tolkningen att det huvudsakliga syftet med arbetspraktiken är att den ska leda till en tillsvidareanställning på heltid på den reguljära arbetsmarknaden. Regeringen anser att arbetspraktik kan ha olika syften beroende dels på konjunkturen, dels på den enskilde arbetssökandens behov. Av granskning framgår att arbetspraktiken ger upphov till positiva sysselsättningseffekter när även andra typer av anställningar beaktas, dvs. deltids- och timanställningar och skyddade anställningar. Enligt propositionen är det regeringens avsikt att vid framtida kraftiga satsningar än tydligare redovisa den evidens som ligger till grund för regeringens bedömning av effekterna. När det gäller synpunkter på hur Arbetsförmedlingen genomför sina uppdrag anger regeringen att man löpande följer hur Arbetsförmedlingen implementerar och genomför sina uppdrag. Regeringen konstaterar dessutom att Arbetsförmedlingen bedriver ett internt utvecklingsarbete som syftar till att utveckla och förbättra dokumentation i förmedlingsärendena. I motion A222 av och (båda S) framhålls behovet av en översyn av de arbetsmarknadspolitiska programmen och åtgärderna (yrkande 1). (S) pekar i motion A296 på betydelsen av jämlikhet i arbetslivet och i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Företagare i arbetsmarknadspolitiska program Per Lodenius och (båda C) vill i motion A313 att man ska utreda möjligheten att införa ett prova-på-att-anställa-stöd för företagare. (KD) anser i motion A318 att man ska införa företagscoacher för att uppmuntra arbetssökande att starta företag, vilket skulle öka småföretagandet. Stöd till start av näringsverksamhet m.m. I motion A328 vill och (båda S) öka nyföretagandet genom en flexiblare användning av starta-eget-bidraget, t.ex. i kommuner och regioner som drabbats av nedläggningar eller är beroende av ett eller ett fåtal företag. (M) anser i motion A207 att unga redan när de fyllt bör ges möjlighet till starta-eget-bidrag och till den rådgivning som finns för nya företagare. (M) vill i motion A244 att även personer med anställning ska kunna få stöd till start av näringsverksamhet helt eller delvis under en övergångstid för att starta ett företag. (SD) anser i motion A383 att perioden för hur länge man kan få stöd till start av näringsverksamhet bör förlängas från för att på så sätt stimulera och uppmuntra företagsamhet och arbete. (KD) framför i motion A395 att det bör utredas om det särskilda stödet till start av näringsverksamhet kunde gälla flera grupper än . m.fl. (S) betonar i motion Ub396 yrkande 3 behovet av att särskilt stärka yrkesutbildningens roll i arbetsmarknadspolitiken. Även m.fl. (S) understryker i motion A213 betydelsen av en aktiv och utbildningsinriktad arbetsmarknadspolitik. I motion A222 av och (båda S) framhålls behovet av att stärka utbildningens roll i arbetsmarknadspolitiken (yrkande 5). (S) anser i motion A276 yrkande 3 att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen behöver byggas ut kraftigt så att fler får denna möjlighet. Dessa utbildningar bör också vända sig till tjänstemän och akademiker som inte finner jobb. de gröna anser i motion A423 att regeringen snabbt måste vidta åtgärder för att säkerställa att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas står i paritet med åtgärdens syfte. Denna tredje fas har endast praktiserats . Partiet säger sig inse att det är omöjligt att göra en heltäckande och seriös bedömning av hur tredje fasen fungerar och om den fungerar som regeringen och riksdagsmajoriteten tänkt sig, men pekar på att oroande rapporter har lämnats från enskilda bl.a. om förhållandena för dem som mer eller mindre tvingats in i tredje fasen. Regeringen måste därför snabbt vidta åtgärder för att säkerställa kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin. (S) vill i motion A233 att man ska säkerställa att verksamheten i tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin är av sådan karaktär att deltagarna inte utnyttjas som reguljär arbetskraft och att uppgifterna är meningsfulla. och (båda SD) vill i motion A375 avskaffa instegsjobben med hänvisning till att de inte fått den effekt som regeringen eftersträvat och till att ingen icke-svensk medborgare boende i ska ha mer långtgående rättigheter än en svensk medborgare. de gröna betonar i motion A424 yrkande 1 vikten av möjligheter till en paus i arbetslivet. Partiet vill att arbetstiden ska vara flexibel under livscykeln. är livssituationen sådan att man kan och vill arbeta mindre än normalarbetstiden medan man under andra perioder kan och vill arbeta mer. Partiet vill lyfta upp frågan till en nivå av helhet och långsiktig hållbarhet. Friårsreformen som infördes sågs som en kombinerad frihetsform och arbetsmarknadsreform. Friåret togs bort 2007. anser att det behövs möjligheter till en paus i arbetslivet, t.ex. genom ett friår. Partiet vill därför att man utreder en permanent modell för ett system som ger möjlighet till en paus i arbetslivet, liknande det system som finns i (yrkande 2). och (båda S) vill i motion A314 ge folkhögskolorna och studieförbunden möjligheter att bekämpa den växande arbetslösheten. Även m.fl. (S) framhåller betydelsen av folkhögskolorna och anser i motion A322 att de ska ses som en berättigad samarbetspartner i samband med att regeringen och lägger fram arbetsmarknadspolitiska åtgärder med utbildningsinsatser. Motion A327 av (S) tar upp frågan om möjligheten till pendlingsstöd för unga arbetslösa även vid kortare anställningar. Utskottet vill inledningsvis understryka att utgångspunkten för och det gemensamma syftet med de arbetsmarknadspolitiska programmen är att de ska stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. De arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna har dock olika innehåll och målgrupper, vilket innebär att den andel som går till arbete direkt efter den enskilda insatsen varierar. Vissa insatser, framför allt förberedande sådana, följs ofta av ett annat program. Generellt kan sägas att de program som riktas till personer som står relativt nära arbetsmarknaden, t.ex. stöd till start av näringsverksamhet, i allmänhet uppvisar en högre andel i arbete efter genomförd insats. Efter förberedande insatser, dvs. aktiviteter inom vägledning och platsförmedling och förberedande eller orienterande utbildning, är andelen i arbete ofta relativt låg jämfört med flera andra arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Förklaringen är att det ofta är insatser för personer som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. styrelses redogörelser om jobb- och utvecklingsgarantin (2009/10:RRS17) och om programmet arbetspraktik (2009/10:RRS33) Med anledning av de synpunkter som framförs i styrelses redogörelser kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen har lämnat välmotiverade kommentarer till de synpunkter och rekommendationer som framfört. Med anledning av den redogörelse som avser jobb- och utvecklingsgarantin och de kompletterande aktörerna vill utskottet framhålla betydelsen av att de kompletterande aktörerna inom jobb- och utvecklingsgarantin inte ges alltför specificerade riktlinjer för utförandet av arbetet. De kompletterande aktörerna är ett alternativ till Arbetsförmedlingen och måste ges utrymme att själva organisera och utforma sin verksamhet. Utskottet vill betona behovet av mångfald i det angelägna och svåra arbete som de kompletterande aktörerna har med att försöka få dem som befinner sig i utanförskap att få arbete. Utskottet vill i sammanhanget peka på en om jobb- och utvecklingsgarantin (2010:15) som kom .