· GY01SoU3 · 2010-12-01 09:00:50 — Tjänstemännen har utbildats. Det var tydligt när besökte socialutskottet och sade att han är övertygad om att det nu är bra att göra till lag.Kommer ni att vara öppna, , för att göra till lag eller är det bara snicksnack i betänkandet? Vi avvaktar den kartläggning som görs av bland annat Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige.Eva sade i sitt första inlägg att det finns ett starkt underlag som talar för att vi måste inkorporera i svensk lag, göra själva konventionsartiklarna till lagstiftning. Vilket starkt underlag är det som finns? Att peka på , som är ett annat land med andra förutsättningar och annan rättstradition än har, är inte ett underlag. Delegationen för mänskliga rättigheter säger att det finns ingenting i offentligt tryck och ingenting i övrig litteratur om en aktuell och djupgående analys i frågan. Har tillgång till andra analyser än de som finns i betänkandet? Det vore intressant. Vi är alltid öppna för en diskussion om olika sätt att förbättra livet för våra barn.Jag tog upp i mitt anförande ett konkret exempel. På vilket sätt får eleverna i skolan det bättre av att artiklarna 28 och 29 blir svensk lag? Jag fick inget svar på det. Kanske kan svara på frågan. På vilket sätt blir det faktiskt bättre för de elever som mobbas, inte får tillräckliga kunskaper eller inte har tillgång till utbildade lärare i skolan? Det är den verkliga vardagen för eleverna, barnen, och det är den som vi moderater vill göra något åt. Vad har för svar på den frågan? Mitt svar på frågan är en helt annan politik än vad alliansregeringen har fört. I stället för att sänka skatter vill vi satsa på fler utbildade lärare och fler vuxna i skolan.Vi har aldrig hävdat att införandet av i lag löser alla frågor för barn. Det gör det självklart inte. Däremot, , är jag helt säker på att alla de papperslösa barn och deras föräldrar som måste betala för akutsjukvård när barnen blir allvarligt sjuka hade haft rätt till sjukvård om varit lag. Då hade den frågan drivits rättsligt.Exemplet från visar att det går att driva dessa frågor rättsligt. När det uppstår nya diskussioner eller om det finns en lagstiftning som strider mot får man svaret att då gäller till exempel utlänningslagen, inte . Då gäller svensk lagstiftning även i situationer som direkt bryter mot , till exempel att alla barn som lever i inte har rätt till hälso- och sjukvård.Norge är inte så annorlunda än vi. har gjort till lag som man ser över sin lagstiftning. Det går alltså att stå på två ben. Men detta är inte allt som behövs. Vi behöver satsa mer på skola och välfärd. Vi behöver bryta situationen att så många barn lever i fattigdom att de inte, som sade, kan ta med sig . Det har påpekats att allt fler barn lever på försörjningsstöd. Vi kan konstatera att medan de rikaste barnen har fått det mycket bättre, många barnfamiljer har höjt sin standard , ligger de fattigaste barnen kvar där de alltid legat. Vill göra något åt det eller ska de barnen ha det så dåligt? Jag kan konstatera två saker. Först och främst fick jag inget svar på vilket starkt underlag som har. Sannolikt saknas det. Jag fick inte heller något svar på frågan om vad artiklarna 28 och 29 skulle ha inneburit för att förbättra för barn som mår dåligt eller inte lär sig något i skolan. Sannolikt saknas det ett svar även på den frågan från sida.Du slutade med att fråga om de barn som lever i familjer med dåliga ekonomiska förutsättningar. Det är ett jättebekymmer. Ert svar på den frågan är: Höj skatten för dem! Vad leder det till? Ja, då får de ännu mindre att röra sig med och blir ännu mer beroende av andra för sin försörjning. Vår lösning är den motsatta: se till att man klarar sig på sitt eget jobb, se till att man får ett jobb och se till att det blir mer lönsamt att arbeta.Ensamstående föräldrar har ganska dåliga ekonomiska förutsättningar i - det ser man i statistiken över ekonomiska förutsättningar för barn. En ensamstående mamma har fått i sänkt skatt under den förra mandatperioden. Det är ganska mycket. Det är ett sätt att verkligen stärka barns möjligheter. För dem som har det absolut sämst höjer vi bostadsbidraget och flerbarnstilläggen, som gynnar just stora familjer med många barn.Det finns många exempel på vad vi gör för att stärka barn och få dem ur fattigdom. Jag skulle vilja ställa en fråga: Är det på det viset att det råder en motsatsställning mellan att inkorporera i svensk lag och att anta Alliansens proposition bara rakt av som den är? Det låter lite så på vad säger.Jag tycker att det här är lite egendomligt. Något land måste våga gå före internationellt. Man kan väl inte bara vänta på att alla andra ska göra det. Detta är en parallell till klimatdebatten på sitt sätt. Nej, det behöver inte finnas en motsatsställning. Men jag tror att det är konkreta åtgärder i vardagen som förbättrar livet för våra barn. Det är insatser från polisen och för att upptäcka och åtgärda våld mot barn. Det är insatser i skolan. Vi genomför en jättestor psykiatrisatsning och satsning på elevhälsa för att främja barns psykiska hälsa.Det är sådana insatser som påverkar livet och vardagen för våra barn och ungdomar. Det är verkningsfulla metoder. Det handlar om utbildning för tjänstemän i kommuner, landsting, vård, skola och på andra ställen, information, att lyssna på barn, ta till sig nya arbetssätt och effektiva metoder på olika sätt. Vi är övertygade om att det leder till förbättringar.På vilket sätt en inkorporering skulle leda till förbättringar har jag inte riktigt hört argumenten för eller fått den djupgående analys av som vi behöver. Men ni kanske har dem på . Då är det väldigt intressant: Är ni från Alliansen beredda att titta närmare på den norska utvecklingen och de positiva effekter man kan se av att intensifiera arbetet med att börja se över den nationella lagstiftningen? Det är viktigt att få fart på det här. Du kan väl inte hävda att man skulle få en långsammare utveckling av att se över lagstiftningen? Det tror inte Miljöpartiet.Sverige som en internationell förebild, som jag var inne på, fick jag inte riktigt något svar om. Det finns alla möjligheter att verkligen visa det. anfördes att många barn i världen har det dåligt. Tänk vilket föredöme vi skulle vara för om vi inkorporerar i svensk lag och visar hur man kan förbättra barns rättigheter.Som sagt: Är ni beredda att noggrant analysera den norska utvecklingen? Det låter nästan som att det handlar om att man är för eller mot . Så är det ju inte. Jag tror att alla i den här salen, och alla i , är för . Frågan är: Hur ska vi förverkliga den på bästa sätt för barnen i ?Det sätt som vi har varit överens om tidigare i kammaren är att vi transformerar in den. Vi har den som underlag i all lagstiftning. I alla nya lagförslag har vi som grund. Vi utgår från barns bästa när det gäller sjukvård, skola och andra saker. Det är det sätt som vi har arbetat på hittills.Har något annat underlag, som säger att det blir mycket bättre om vi gör på ett annat sätt? Ni vill ju fatta beslut om att vi ska ha en annan modell för att följa i . Ni pekar på . Ja, det kan man göra, men det är inget underlag för hur det skulle bli bättre i Sverige.Jämförelsen med klimatdiskussionen förstår jag inte. Vi är väl verkligen föregångare och har tagit ledartröjan när det gäller att försöka minska klimatutsläppen i världen. Sedan vill ni göra ännu mer - lite allmän överbudspolitik.När vi diskuterar går vi före i världen när det gäller konkreta åtgärder för att stärka barns rättigheter, oavsett om det gäller fattigdom eller att bekämpa våld och misshandel. Jag förstår inte riktigt hur kan ha en annan uppfattning, egentligen utan något underlag. gav en fin beskrivning av hur det är för barn i . Det finns barn som har det mycket bra. Men det finns också barn som far illa, och det är framför allt dessa barns situation som vi koncentrerar oss på här i riksdagen.Den proposition vi har att ta beslut om , Strategi för att stärka barnets rättigheter i , innehåller nio principer, nio konkreta målsättningar. Propositionen ersätter den strategi som vi här i tog och som den har gällt har upplevts som otydlig och att den inte har tillgodosett de barn som har problem av olika slag.Jag kan konstatera att vi tar denna strategi i full enighet. Det fanns inga motioner till propositionen när den lades på bord efter remisstidens utgång, vilket är väldigt ovanligt. Av debatten här låter det nästan som att vi inte var överens.När vi tar upp detta om vill jag erinra om de nio punkter som står i strategin, där den första punkten lyder: "All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . "Vi har alltså en ambition, en målsättning, att efterleva och förtydliga den i olika lagar. Därför görs det en genomgång under ledning - och i andra departement, för utbildning, integration och jämställdhet, miljö och så vidare - för att se vilka lagar vi har, hur de omsätts i praktiken och om de fungerar i enlighet med intentioner. Detta arbete ska, som vi har uttalat i socialutskottet, bedrivas skyndsamt och ska vara klart , då också remissbehandling av andra utredningar som gäller det här området ska vara klar. Då har vi ett beslutsunderlag som vi kan använda för att gå vidare.Jag vill nu påminna om några av de punkter som vi lyfter fram så tydligt:"Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang.Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem.Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. "Det är väldigt viktiga punkter för att barn själva ska bli medvetna om vilka rättigheter de har och att det ska förmedlas genom olika kanaler och vara utformat efter barnens möjligheter att ta till sig detta. "Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap." Det är viktigt med tanke på de barn som far illa inom familjens väggar. Något som är väsentligt i detta sammanhang är att beslutsfattare på olika nivåer, alltifrån statliga myndigheter ned till kommunerna, ska ha kunskap om barnens rättigheter och omsätta detta i berörda verksamheter. Beslut och åtgärder som gäller barn ska utvärderas och följas upp. Detta är mycket väsentligt.I går hade jag under en resa sällskap med en person som ansvarar för ärenden kring barnpornografi och som berättade om ett mål med en 13-årig flicka som hade utsatts för barnpornografisk verksamhet. Det ledde inte till något åtal därför att hon hade börjat menstruera. Hon betraktades därmed som vuxen. Då kände jag att det nu är ljusår som vi måste ta oss igenom för att få beslutsfattare att fatta att en 13-åring inte ska behöva utsättas för barnpornografisk verksamhet. Därför blir denna strategi så viktig att förmedla ut på alla håll och kanter. liberalerna har fattat ett beslut om att införliva i svensk lagstiftning. Men det är rimligt att göra detta utredningsarbete och få en bild av hur vår lagstiftning ser ut med utgångspunkt från barnens rättigheter. Sedan har vi också Delegationen för mänskliga rättigheter som kom med ett slutbetänkande om inkorporering av inte bara utan också av andra konventioner i svensk lagstiftning. Vad vi gör med har relevans för hur vi gör med andra konventioner. med remissvar behandlas i . Även on Children's Rights har just kommit.Här finns mycket underlag, och jag är övertygad om att regeringen i vår kommer att använda allt detta underlag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag hoppas att hörde att jag i mitt inledningsanförande sade att vi står bakom barnstrategin och tar den som en utmaning. Om den tas på allvar kan barns situation bli bättre. Men en strategi är ingen lagstiftning, och en strategi rår inte över en lagstiftning som inte har med barnens rättigheter och som inte stämmer med . En strategi kan därför inte vara en ersättning för att görs till lag. I vårt yrkande har vi inte sagt att man ska ta beslut i , utan vi har sagt att det ska tillsättas en utredning om hur inte om. Det är skillnaden, alltså hur vi ska göra till svensk lag. Vi är väl medvetna om att det är bra att man utreder saker. tillhör ett parti som är positivt till att göra till lag. Jag hoppas att verkligen kommer att strida för att få igenom sin synpunkt på den frågan. Med tanke på det som har sagt här kan vi se att vi kommer att få ett motstånd, och jag är ganska säker på att det kommer att leva kvar även efter att vi har fått en värdering av och för- och nackdelar med att göra den till lag. I slutändan brukar det bli så att man får värdera för- och nackdelar och vad som är viktigast. Jag vill fråga om något som jag blev lite bekymrad över, nämligen att hon hänvisade till att vi ska se över all lagstiftning. Det kommer att ta tid. Om vi sedan ska göra om all lagstiftning som inte stämmer med kommer det att ta tid. Vi kommer att upptäcka nya fall som gäller barns villkor och hur barn behandlas som inte stämmer med . Är det då inte bra att se till att vi får inkorporerad, så att vi kan göra som i och stå på två ben - ha en lagstiftning så att fall kan drivas och som stärker barns rättigheter och så att säga jobba in barns rättigheter i den lagstiftning som vi har? landsmötesbeslut om står fast, och vi kommer att driva frågan kraftfullt. Men det är ändå så att om man inkorporerar en konvention i en lagstiftning måste man också veta hur den övriga lagstiftningen som gäller detta område ser ur, så att lagar inte krockar eller går i otakt. pågår en utredning i som jag vet att man lägger ned mycket möda på. Man vill inte heller töva. Jag har därför goda förhoppningar om att vi i vår har detta underlag. Då har vi också remissvaren från de olika utredningarna. Då har vi ett bra beslutsunderlag för att utforma den kommande lagstiftningen på ett sätt som gagnar barnen. har vi denna strategi, och det är upp till oss att marknadsföra den och driva den på alla de nivåer där vi möter den, inte minst i kommunerna som har ett stort ansvar genom det kommunala självbestämmandet att se till att denna strategi faktiskt efterlevs. Som jag refererade till måste myndigheterna ha barnperspektivet framför sig och beakta det. Här finns en hel del att göra. Jag vet att en myndighet som driver denna fråga. Jag vet också att är mycket effektiv. Jag tror därför att det efter dagens beslut finns all anledning att tro att det är fart på denna fråga. Jag hoppas också att det sätter mer fart på frågan. Jag vill ställa en fråga till . Om vi hade haft som svensk lag, tror inte att vi då redan hade haft rätt till hälso- och sjukvård för papperslösa och sluppit det långdragna förfarandet med denna fråga på grund av olika synpunkter i regeringen?Jag har en annan fråga till . Det ställs stora krav i denna strategi på att utredningsdirektiv, barnkonsekvensanalyser med mera ska göras på nationell, regional och lokal nivå. Vi i har motionerat om att det ska göras barnkonsekvensanalyser med anledning av budgeten eftersom det finns många förslag som påverkar barns situation. Men detta har avslagits. På vilket sätt tycker du att man skulle kunna förbättra på nationell nivå? Där har regeringen ett ansvar för barnperspektivet och barnkonsekvenserna när det gäller utredningsdirektiv och när det gäller beslut som påverkar barnfamiljernas situation och barns situation. Är inte barnkonsekvensanalyser någonting mycket bra? Man har en jämställdhetsbilaga till budgeten. Skulle man inte kunna ha en barnbilaga också på samma sätt? När det gäller asylsökande och gömda och deras rätt till hälso- och sjukvård är mycket tydlig med att det är en mänsklig rättighet att få hälso- och sjukvård. Sjukvårdspersonalen ställs också i en mycket egendomlig situation. Man har sina etiska principer att arbeta efter som innebär att det är den patient som man har framför sig, oavsett om det är på en akutmottagning, på ett slagfält eller på en krigsskådeplats, som man ska ge vård efter behov och inte skilja på människor beroende på varifrån de har kommit och så vidare. Där är vår strävan att vi får till en ordning i så att alla dessa människor får rätt till vård. Flera landsting har infört det på eget bevåg. Jag menar att man inför all lagstiftning, oavsett om den gäller barn, asylsökande, kvinnor, män eller äldre, ska göra en konsekvensanalys i fråga om vad som händer när dessa paragrafer tillämpas ute i verkligheten. Man måste fråga: Är det någon som far illa? Där är det inte bara, menar jag, barnperspektivet vi måste ha. Vi måste också ha perspektiv när det gäller människor med funktionshinder, äldre människor och så vidare. När det handlar om inställningen till och om att se den som en del av den svenska lagstiftningen blir jag mycket mer optimistisk när jag lyssnar på . Jag gissar att inte heller sitter på någon specialinformation eller på egna analyser på utan att det helt enkelt handlar om inställningen att barnens bästa och innehåll borde vara det som präglar vår lagstiftning. Vi har en ambition, och jag känner att den delas.Jag skulle vilja ge och er andra en liten ögonblicksbild från Rinkeby-Kistas stadsdelsförvaltning i . Där har man följt utvecklingen och analyserat konsekvenserna för barn som lever på bidrag. Bland annat kan man se förändringar i barnens beteende, berättar projektledaren. är det så att barnen slutar tala om vad de behöver. De vet att de inte har pengar. Barnen avstår från fritidsaktiviteter som kostar pengar. Barnen mår dåligt därför att deras föräldrar är ledsna. Barnen berättar att de upplever sig vara annorlunda än andra barn därför att de lever på socialbidrag.Tidigare studier visar att barn som lever på bidrag har problem i familjen - missbruk, psykisk ohälsa eller kriminalitet. Men är, som jag nämnde i mitt anförande, den vanligaste orsaken till att barn lever på bidrag att den ena eller bägge föräldrarna är arbetslösa. Att barnens föräldrar inte själva kan försörja sig utan tvingas leva på bidrag för med sig väldigt mycket för en hel familj.Regeringens politik har lett till ökade klyftor, till ett facit som visar att allt fler barn lever i familjer som är beroende av ekonomiskt bistånd. Vilka åtgärder vidtar regeringen för att se till att barns framtidsutsikter inte grusas på grund av arbetslöshet och svagare trygghetssystem? Strategin må vara hur fin som helst, men det behövs också konkreta åtgärder. gick Alliansen till val på en jobbpolitik. Det gällde också att återfå människor från slentrianmässig sjukskrivning. Att ha ett jobb, att känna sig behövd, är mycket viktigt. Det är viktigt för att de vuxna ska må bra. Men naturligtvis är det viktigt också för barnen. Jag håller helt med om den bild som getts här. Barn är lojala mot sina föräldrar och vill inte berätta hur eländigt det är.Sedan fick vi en ekonomisk kris. Den har vi i hanterat mycket bättre och effektivare än faktiskt något annat land. I går var jag i . Jag såg hur det punktstrejkades på sina håll. Vi har också och så vidare. I har vi klarat oss bra, men det innebär inte att vi är nöjda med situationen. börjar en lagstiftning gälla för människor som kommer från andra länder. Lagstiftningen syftar till att man så fort som möjligt ska komma i jobb. Det görs också insatser för människor som varit här . Men vi har en bra bit kvar. Vi måste alltså så att säga ro upp en arbetsmarknad som är tillgänglig. På den här sidan jobbar vi alltså hårt och fortsätter så. Faktum är att av den svenska befolkningen är arbetslös. Om man ska kalla det för ett lyckat resultat är jag väl mer tveksam till - ekonomisk kris till trots.Självklart ska alla ges en möjlighet att arbeta, att ha ett bra arbete och att utvecklas i sitt arbete. På det sättet skapas tillväxt och på det sättet finansieras mycket av det som vårt utskott ska ha ansvar för, nämligen delar av välfärden.Eftersom arbetslösheten ökat och regeringens egna prognoser tyder på 6 procents arbetslöshet - det är väldigt mycket - undrar jag: Hur länge ska barnen vänta på att alla föräldrar har ett arbete? Jag tycker nämligen att svaret om arbetslinjen duger på makronivå. Men sedan måste man liksom gräva sig vidare och bli lite mer konkret, känner jag. Det går inte att hantera så här allvarliga och komplexa frågor med arbetslinjen som svar, med att vi har jobbskatteavdrag och att alla sedan har ett arbete.Nu måste det till en politik som på makronivå naturligtvis ser till att arbetsmarknadssituationen förbättras, att utbudet av jobb ökar och att kompetensen förbättras när det gäller alla som inte har ett arbete men som vill ha ett arbete. Jag är rädd att en grupp ändå kvarstår, nämligen ensamstående eller sammanboende föräldrar med barn. I den gruppen är den ekonomiska utsattheten enormt stor. Jag skulle önska att det fanns lite mer fokus i politiken på det, att man vågade tala om den här gruppen i stället för att direkt tala om arbetslinjen kontra bidragslinjen. Självklart ska människor arbeta. Är det någon i denna kammare som tror att den dagen kommer då ingen har ett ekonomiskt problem och då inget barn lever i en utsatt situation? Jag kan räcka ut en hand och garantera, , att vi om det finns goda idéer där man har den här gruppen som sitt absoluta fokus inte har några ambitioner att liksom sätta klackarna i backen - tvärtom! Jag saknar de goda idéerna från regeringen och ser således fram emot sådana. Här håller vi på att glida in i en arbetsmarknadspolitisk debatt som jag inte tänker fördjupa mig särskilt mycket i. Rent allmänt vill jag bara säga följande. har väl ändå läst tidningar, budgetproposition och så vidare om vad som görs från regeringens sida. Att trolla fram en hundraprocentig sysselsättning är inte möjligt. Frågan är om det ens är önskvärt eftersom vi då riskerar att få en inflation som vi definitivt inte vill ha.Jag kan försäkra att alliansregeringen - om nu detta gått förbi - gick till val på en jobbpolitik. gick vi till val på att åtgärda arbetslösheten. Vi arbetar även med delfrågor. Människor med funktionsnedsättningar är en viktig grupp. Vi tar också upp frågan om de äldre som kan vara en mycket viktig resurs på arbetsmarknaden och som också kan skapa nya jobb. Det har visat sig att äldre, om de inte hindras från att finnas kvar i arbete, kan starta verksamheter som ger jobb åt andra. Det görs alltså en rad saker på olika håll. Sammantaget borde det här leda till en vändning så att vi får ned arbetslösheten till en rimlig nivå.När det gäller barnens situation och ekonomi måste också andra saker till. Inte minst kommunerna måste ta ett ansvar. var alldeles , herr talman, inne på skolan. Där kan kommunerna också göra en hel del. Jag yrkar bifall till socialutskottets förslag i betänkandet i dess helhet samt avslag på motionerna.FN:s barnkonvention är ett mycket viktigt verktyg för att barn ska få det bättre. beslut om en strategi för att stärka barnets rättigheter i är en viktig del i att se till att påverkar barns liv till det bättre.Barnstrategin är ett dokument som inte bara ska tjäna som rättesnöre för regering, riksdag och statliga myndigheter utan som också är ett oerhört viktigt styrdokument för kommuner och landsting. Därför är det en väldigt viktig signal vi sänder när sex av åtta partier som helhet står bakom strategin.Nästan två miljoner personer i är . Var och en av dessa två miljoner individer har rätt till ett gott liv. Barn är lika lite som vuxna en homogen grupp. De allra flesta barn lever ett mycket gott liv i det här landet. De växer upp med sina biologiska föräldrar. lever färre barn med en ensamstående förälder än som var fallet . Materiellt har de allra flesta det bra men alltså inte alla.När man diskuterar fattiga barn finns det olika sätt att mäta en familjs ekonomiska situation. Man kan mäta inkomststandarden i absoluta tal. Man kan också mäta ekonomisk utsatthet som ett relativt mått.Rädda Barnen pekar i sin årsrapport på att utvecklingen skiljer sig beroende på vilket mått man väljer att mäta med. För att ha en fullständig bild måste man därför använda flera mått. Låt mig ge ett exempel. levde av barnen i familjer med låg ekonomisk standard.