bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Utskottet avstyrker därmed även motion Sf213. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. avslår motionsyrkanden om tillkännagivanden om möjligheten för personer med sjukersättning att ta politiska uppdrag samt om nivån på ersättningen till personer med medfödda funktionsnedsättningar. Jämför reservation 14 (SD). Ett reformerat ersättningssystem trädde i kraft och innebär att förtidspension och sjukbidrag har ersatts av sjuk- och aktivitetsersättning (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Förmånerna betalas ut till personer som drabbats av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. är skyldig att erbjuda den som beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan betalas ut till personer i åldern . Både sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning för den som har haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den som har sin arbetsförmåga helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Med uttrycket i det närmaste helt nedsatt avses att arbetsförmågan inte får överstiga en åttondel av ett heltidsarbete. Reglerna för sjukersättning har ändrats från och innebär bl.a. att sjukersättning endast kan beviljas om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Detta innebär att det är möjligt att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning. För personer som hade rätt till en tidsbegränsad sjukersättning vid utgången av kan ytterligare perioder med tidsbegränsad sjukersättning för sammantaget högst 18 månader beviljas, dock längst t.o.m. . Vidare ska den försäkrades ålder, bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omständigheter inte längre beaktas vid bedömning av arbetsförmågans nedsättning. Denna ändring gäller både aktivitets- och sjukersättning. Hel inkomstrelaterad sjukersättning uppgår till av antagandeinkomsten, dvs. genomsnittet av de tre högsta prisindexerade bruttoårsinkomster som den försäkrade haft under en viss ramtid. Den inkomstrelaterade ersättningen räknas upp med prisbasbeloppet. Garantinivån i sjukersättningen uppgår till 2,40 prisbasbelopp. gäller särskilda regler för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad sjukersättning enligt de regler som gällde före (prop. 2007/08:124, bet. 2008/09:SfU4, rskr. 2008/09:23). De innebär bl.a. att rätten till sjukersättning inte ska omprövas, vilket även gäller för den som återgår i arbete. Vid återgång i arbete ska sjukersättningen i stället minskas med hänsyn till en s.k. reduceringsinkomst enligt ett system med steglös avräkning. Bostadstillägget till en person med sjuk- eller aktivitetsersättning utgör, före inkomstprövningen, av bostadskostnaden som inte överstiger för den som är ensamstående och för den som är sammanboende. I vissa fall kan särskilt bostadstillägg beviljas. gäller att av arbetsinkomsten i stället för ska tas med i den reduceringsinkomst som minskar bostadstillägget vid beräkning av bostadstillägg. Detta förväntas stimulera personer med bostadstillägg till arbete som bostadstillägget förbättras (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU20, rskr. 2006/07:220). I propositionen anges att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har minskat och att minskningen är ökande. Detta beror enligt regeringen framför allt på ett stort utflöde men också på att inflödet minskats väsentligt. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning uppgick till 462 000 . Andelen kvinnor var . Trots att antalet personer med aktivitets- och sjukersättning minskat har fortfarande en internationellt sett hög andel personer med aktivitets- och sjukersättning. Antalet personer som nybeviljas aktivitets- och sjukersättning ligger på en rekordlåg nivå kring 18 000 personer . Nedgången beror enbart på att antalet nybeviljade sjukersättningar har minskat. Nybeviljandet av aktivitetsersättningar är även fortsättningsvis högt. gäller att en stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan krävs för att få sjukersättning. Dessa nya beviljandekriterier, i kombination med ett minskat antal långa sjukfall, har lett fram till dagens nivåer på nybeviljandet. hade ca 25 900 personer aktivitetsersättning. nybeviljades 6 400 aktivitetsersättningar, vilket är i stort sett lika många som åren innan. Nybeviljandet på grund av förlängd skolgång har ökat kraftigt och står för hälften av det totala nybeviljandet. Däremot har antalet nybeviljade aktivitetsersättningar på grund av nedsatt arbetsförmåga minskat. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf218 av (S) begärs att förutsättningarna för att personer med sjukersättning ska ha möjlighet att ta politiska uppdrag bör förbättras. För den som drabbas t.ex. av en arbetsskada och därmed har rätt till sjukersättning begränsas möjligheten att ta förtroendeuppdrag eftersom det finns risk för att sjukersättningen dras in, trots att uppdraget kan betraktas som fritidssysselsättning. Ekonomisk situation för personer med medfödda funktionsnedsättningar (S) yrkar i motion Sf221 att en översyn måste göras av den ekonomiska situationen för personer med medfödda funktionsnedsättningar. Många av dessa lever i en livslång fattigdom eftersom systemet inte är utformat för dem som aldrig varit inne i systemet och haft möjlighet att etablera en arbetsinkomst. m.fl. (C) begär i motion Sf303 ett tillkännagivande av att en ny ekonomisk ersättning, samhällslön, bör utredas och införas för personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar. Ersättningen ska möjliggöra en rimlig levnadsstandard. Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Antalet personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning i är förhållandevis högt i relation till övriga länder inom . Den minskning som har skett har huvudsakligen berott på att antalet nybeviljade ersättningar minskat men även på att utflödet har ökat. uppgick antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning till 500 800 personer. uppgick antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning till 462 000 personer. Enligt regeringens proposition väntas drygt 35 000 personer med sjukersättning fylla och därmed lämna sjukersättningen. väntas även 22 000 ärenden av tidsbegränsad ersättning avslutas. av dessa beräknas få en stadigvarande sjukersättning beviljad. Det är enligt utskottet mycket positivt att antalet personer med sjukersättning fortsätter att sjunka. Utskottet noterar att minskningen av antalet sjukersättningar till stor del antas ha berott på det nya regelverk som regeringen initierade 2008. Däremot är det oroande att antalet nybeviljade aktivitetsersättningar fortfarande ligger på en hög nivå. Utskottet noterar den förändring som ligger i att nybeviljandet på grund av förlängd skolgång har ökat kraftigt, jämfört med nybeviljandet på grund av nedsatt arbetsförmåga. Den förstnämnda står för hälften av det totala nybeviljandet. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:2 och tillstyrker förslaget. Som redovisats ovan har beslutat att särskilda regler ska gälla fr.o.m. för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad hel eller partiell sjukersättning enligt de regler som gällde före . De särskilda reglerna innebär att rätten till sjukersättning inte kommer att omprövas. En person kan t.ex. arbeta ideellt eller studera efter sin förmåga utan att rätten till sjukersättning ifrågasätts. Under förutsättning att bestämmelserna om ansökningsförfarande efterföljs kan en person som omfattas av de särskilda reglerna även förvärvsarbeta utan att rätten till sjukersättning ifrågasätts. I sådant fall ska sjukersättningen räknas om enligt reglerna för steglös avräkning. Ansökan ska också lämnas av den person som arbetar ideellt om han eller hon får ersättning från detta arbete som är pensionsgrundande. För de personer med hel aktivitetsersättning eller hel sjukersättning som inte omfattas av de ovan beskrivna särskilda reglerna och reglerna för steglös avräkning finns möjligheten att arbeta ideellt inom ramen för den s.k. åttondelen, dvs. Regeringsrätten har uttalat att det visserligen inte kan uteslutas att även personer med partiell sjukersättning kan utföra sysslor med bibehållen sjukersättning men att utrymmet för detta är mycket begränsat (RÅ ref. 2006:17). Utskottet anser det viktigt att även sjuka och funktionshindrade personer ges möjlighet att, om inte medicinska skäl talar mot det, delta i samhällslivet och därigenom ha sociala kontakter. Utskottet anser därför, i likhet med vad utskottet senast anfört vid behandlingen av liknande motionsyrkanden (bet. 2009/10:SfU1), att regeringen bör följa rättstillämpningen för dem som har partiell sjuk- eller aktivitetsersättning och inte omfattas av de särskilda reglerna eller som har sjukpenning och återkomma till med ett förslag om det visar sig att tillämpningen medför oönskade effekter. Med det anförda får motion Sf218 anses i varje fall delvis tillgodosedd. Motionen avstyrks därmed. Ekonomisk situation för personer med medfödda funktionsnedsättningar har i rapporten för individer med sjukersättning och aktivitetsersättning Ekonomisk standard åren 19912006 (socialförsäkringsrapport 2009:12) undersökt inkomstutvecklingen för personer med aktivitets- eller sjukersättning. Av rapporten framgår att inkomsterna uttryckta priser var i stort sett oförändrade för unga med aktivitetsersättning (åldersgruppen ). har inkomsterna visat en årlig ökning. Utredningen om en översyn av aktivitetsersättningen har i betänkandet Brist på brådska (SOU 2008:102), som lämnades , framfört att unga med aktivitetsersättning har stort behov av stöd för att kunna lämna ersättningen och övergå till arbetsmarknaden. Utredningen föreslår bl.a. att aktivitetsersättning för förlängd studiegång avskaffas och att de ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning behöver förlängd tid för grundläggande studier i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Samma utredning gjorde även bedömningen att personer med medfödda eller tidigt förvärvade funktionsnedsättningar som är så omfattande att de aldrig kommer att kunna arbeta behöver en mer generös försörjning än . Många av dem som skulle få rätt till en sådan ersättning har betydande ekonomiska svårigheter och är beroende av löpande ekonomisk hjälp från anhöriga eller av kommunalt bistånd. Utredningen ansåg att möjligheterna att införa en särskild ersättning till denna grupp därför borde utredas. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet konstaterar att bostadstillägget för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har höjts fr.o.m. . Vidare finns ett särskilt bostadstillägg även för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Det särskilda bostadstillägget infördes för att förbättra den ekonomiska situationen för personer som har höga boendekostnader, bl.a. personer som bor i vissa särskilda boendeformer. Motionsyrkandena Sf221 och Sf303 avstyrks, då utskottet inte vill föregripa regeringens beredning. Utskottet anser emellertid att det, med tanke på de berörda personernas situation samt ökningen av antalet personer som uppbär aktivitetsersättning, är angeläget att regeringen återkommer med ett förslag till lösning. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:3 Handikappersättningar. Enligt de bestämmelser som gäller fr.o.m. betalas handikappersättning ut tidigast fr.o.m. juli månad det år den försäkrade fyller . För rätt till handikappersättning krävs att den försäkrade för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i en sådan omfattning att han eller hon i sin dagliga livsföring behöver tidskrävande hjälp av någon annan eller behöver hjälp av någon annan för att förvärvsarbeta eller har betydande merutgifter på grund av sitt handikapp. Handikappersättning betalas ut med ett belopp som motsvarar 69, 53 eller av prisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattning eller merutgifternas storlek. I propositionen anges att för innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , att jämföra med . Antalet handikappersättningar uppgick till 61 660 stycken. beräknas antalet ha ökat till 63 140. Antalet handikappersättningar på 36, 53 och av prisbasbeloppet beräknas öka med 2, 1,5 respektive . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av lagen om arbetsskador. Jämför reservationerna 15 (S), 16 (V) och 17 (SD). Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, förkortad LAF, omfattar skador till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Även olycksfall vid färd till och från arbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. Bestämmelserna som reglerar ersättning enligt LAF genomgick omfattande förändringar . höjdes beviskravet vid prövning av en arbetsskada, och slopades rätten till arbetsskadesjukpenning för den som är försäkrad enligt AFL. skedde flera ändringar i arbetsskadeförsäkringen, bl.a. i syfte att få en mer rättvis och jämställd försäkring. Beviskravet sänktes för skador som inträffar eller . gäller att en skada anses ha uppkommit av ett olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet om övervägande skäl talar för det. För den som ådragit sig en arbetsskada lämnas i regel ersättning endast i form av arbetsskadelivränta. Livränta betalas ut om nedsättningen av arbetsförmågan är varaktig eller kan antas bestå under . Ersättningen ska i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade haft som oskadad och den inkomst som han eller hon trots skadan kan beräknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp. Den som fått sin skada godkänd som arbetsskada har rätt till kompensation för det inkomstbortfall som systemet med karensdag medför. I propositionen anges att utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt, främst som en följd av nedgången av sjukfrånvaron i stort och att färre personer får en bestående nedsättning av sin arbetsförmåga. Ansökningarna om arbetsskadelivränta har därigenom sjunkit till en rekordlåg nivå. Det finns inget som talar mot att denna utveckling kommer att brytas. Regeringen bedömer att anslagsbelastningen kommer att minska även . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för till anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf209 av och (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av lagen om arbetsskador i syfte att göra den mer jämlik och rättvis samt lättare att tillämpa. Motionärerna föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda förutsättningarna för en anpassning av den svenska lagen om arbetsskada till det danska systemet. Det danska systemet bygger på en kombination av ett generellt arbetsskadebegrepp och en lista över sjukdomar och de situationer där man exponeras för det som riskerar att leda till dessa sjukdomar, enligt vad som är vetenskapligt bevisat. m.fl. (V) begär i motion Sf254 att en utredning ska tillsättas med uppdraget att ta fram en process för arbetsskadebedömning som är rättssäker och lika för män och kvinnor. Vidare bör utredningen se över att den som fått en arbetsskada godkänd får en skälig ersättning. I motion Sf299 av m.fl. (S) framförs yrkande om ett tillkännagivande av behovet av en översyn av lagen om arbetsskadeförsäkring. Motionärerna anför att dagens lagstiftning har en rad brister, bl.a. långa väntetider, bristande samordning, svaga drivkrafter för arbetsgivarna och oklara kostnader. konstaterade i en granskning att det finns brister i hantering av arbetsskadeförsäkringen. Ineffektiva interna rutiner och system samt risk för att olika individer bedöms olika beroende på handläggande kontor är exempel på sådana brister. I motion Sf302 av (FP) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett förtydligande i socialförsäkringslagstiftningen kring rätten till livränta för dem som i arbetslivet drabbats av diskriminering och annan kränkande behandling. Motionären anför att det tydligt bör framgå av 2 kap. 1 § LAF att undantagen inte ska vara tillämpliga om den försäkrade har utsatts för kränkande särbehandling. En klar gräns bör finnas mellan kränkande särbehandling, som måste vara styrkt genom bevisregeln om övervägande skäl, och en vanlig konflikt eller meningsskiljaktighet. Regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget har inte föranlett några motioner. Utskottet tillstyrker förslaget. Den striktare bevisregel som infördes i arbetsskadeförsäkringen 1993 bidrog till en påtaglig minskning av antalet personer som beviljades arbetsskadelivränta, bland både kvinnor och män. Minskningen var dock större bland kvinnor. Bland annat av det skälet mildrades bevisregeln genom en ändring som trädde i kraft . Den tidigare ordningen med bedömning i två led ändrades till förmån för en helhetsbedömning med ett enhetligt beviskrav. Ändringen motiverades med att tillämpningen hade upplevts som alltför restriktiv. Utskottet har i betänkande 2007/08:SfU13 bl.a. behandlat en framställning av (2007/08:RRS28) om hantering av arbetsskadeförsäkringen. Styrelsen begärde ett tillkännagivande om att regeringen skulle säkerställa att hanteringen av arbetsskadeförsäkringen blev effektiv och rättssäker. Utskottet konstaterade bl.a. att (RiR 2007:32), som låg till grund för styrelsens framställning, var föremål för regeringens handläggning och ansåg inte att det fanns skäl för att göra något tillkännagivande (2007/08:RRS28, bet. 2007/08:SfU13, rskr. 2007/08:235). genomförde på uppdrag av regeringen, lämnat i regleringsbrev , en analys av skillnaderna i beviljandefrekvens vid beslut om arbetsskadelivränta för kvinnor respektive män. I uppdraget ingick även att redovisa de åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med osakliga skillnader. Statistikstudien, som är , visar att män beviljas livränta i betydligt större utsträckning än kvinnor. Studien indikerar också att införandet av bevisregel tycks ha fått avsedd verkan, såtillvida att möjligheterna för kvinnor att få livränta beviljad för arbetssjukdomar ökade även om en viss del av skillnaden mellan kvinnor och män kvarstod. Av svar på ovan nämnda regeringsuppdrag framgår även att har vidtagit vissa åtgärder och även planerade för att vida ytterligare åtgärder i syfte att skapa en enhetlig handläggning och en ökad kvalitet. har bl.a. infört ett metodstöd kring försäkringsläkarnas yttranden i arbetsskadeärenden. Vidareutbildning har även hållits för försäkringsläkare som yttrar sig i arbetsskadeärenden. Av rapporten framgår även att handläggningen av arbetsskador skulle koncentreras till fem nationella försäkringscenter, vilket skulle ge större förutsättningar för en enhetligare handläggning och en ökad kvalitet. Vidare pågick arbete med att göra en ny kunskapssammanställning av arbetets betydelse för sjukdomar i , vilket skulle resultera i ett beslutsstöd i handläggningen av arbetsskador (Svar på regeringsuppdrag, dnr 52460-2007). Utskottet har , senast i betänkande 2009/10:SfU1, betonat vikten av åtgärder för att komma till rätta med olikheterna i beviljandefrekvens mellan kvinnor och män. Utskottet har förutsatt att åtgärder kommer att vidtas när man väl har analyserat orsakerna till skillnaderna, under förutsättning att de framstår som osakliga. Utskottet vidhåller denna sin inställning. Utskottet noterar att regeringen har lämnat ett uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) att utifrån ett genusperspektiv granska lagstiftningen. Regeringen avser vidare att ge () i uppdrag att bistå med kunskapsöversikter inom området för arbetsskada. Utskottet ser inte skäl att ställa sig bakom ett förslag till riksdagsinitiativ om översyn av arbetsskadelagstiftningen och avstyrker därmed motionerna Sf209, Sf254 och Sf299. Arbetsskadebegreppet omfattar inte skador av psykisk eller psykosomatisk natur som är en följd av företagsnedläggelse, bristande uppskattning av den försäkrades arbetsinsatser, vantrivsel med arbetsuppgifter eller arbetskamrater eller därmed jämförliga förhållanden (2 kap. 1 § andra stycket LAF). görs inte längre undantag för arbetstvist i rättslig mening. I enlighet med rättspraxis kan sjukdomar av psykisk och psykosomatisk natur betraktas som arbetsskada när de uppkommit till följd av trakasserier och mobbning. Utskottet ser, i likhet med vad som anfördes vid tidigare behandling av liknande motionsyrkande (bet. 2009/10:SfU1), inte skäl att föreslå någon ändring av dessa regler och avstyrker därmed även motion Sf302. 1:5 Ersättningar för kroppsskador Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:5 Ersättning för kroppsskador. Anlaget används bl.a. för att bekosta ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, t.ex. ersättning för kroppsskador som uppkommit vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst och vid vård på kriminalvårdsanstalt. Regeringen bedömer att kostnaderna för ersättning för kroppsskador kommer att bli något lägre . Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på ca till anslaget 1:5 Ersättningar för kroppsskador. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård. Anslaget används för åtgärder för att stimulera landstingen till att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och utveckla sjukskrivningsprocessen. Förutsättningarna regleras genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. Regeringen anser att erfarenheterna från sjukskrivningsmiljarden har varit positiva och avser att fortsätta arbetet med att ytterligare effektivisera sjukskrivningsprocessen för att upprätthålla de goda resultat som uppnåtts. Mot den bakgrunden har regeringen slutit en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess. Överenskommelsen omfattar två delar där en del av utbetalningen precis som tidigare är direkt kopplad till förändringar i sjukfrånvarons utveckling och den andra delen består av vissa konkreta villkor som landstingen måste uppfylla för att få ta del av de avsatta medlen. De valda åtgärderna bedöms höja kvaliteten och effektivisera arbetet med sjukskrivningsprocessen både inom hälso- och sjukvården och inom . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:1 . Därmed avslår ett motionsyrkande om annan medelsanvisning. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . avslår motionsyrkanden bl.a. om ärendehandläggning, de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll och medborgarinsyn. Jämför reservation 18 (SD). inrättades den statliga myndigheten . Myndigheten är förvaltningsmyndighet för de delar av socialförsäkringen och andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning ska administreras av .