bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Om inget görs för att vända utvecklingen nu är det stor risk att inte bara barnfattigdomen totalt kommer att öka utan också att klyftorna i samhället kommer att vidgas ännu mer. För att kunna mäta fattigdomen i ett samhälle är det viktigt vilket fattigdomsbegrepp som används. Det relativa fattigdomsbegreppet är knutet till samhällets inkomstfördelning. När inkomster i samhället ökar, men grupper halkar efter visar det relativa fattigdomsbegreppet att fattigdomen i landet ökar, medan det absoluta fattigdomsbegreppet kan visa att fattigdomen minskar. För att ge en rättvis bild av ett samhälles utveckling är det mest relevant att använda begreppet relativ fattigdom. Delat barnbidrag, punkt 26 (S, MP, SD) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf265 av (M), 2010/11:Sf331 av (M) och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 8. Nuvarande regler för utbetalning av barnbidrag upprätthåller den ojämlika uppfattningen att det är mamman som ska stå för inköpen till barnet. Den bygger på en konservativ och förlegad samhällssyn. Barnbidraget ska i stället som huvudregel delas mellan föräldrarna. Lagar och regler ska vara könsneutrala och inte diskriminera någon på grund av kön. Ett delat barnbidrag skickar även en positiv signal om att båda föräldrarna är lika viktiga när det gäller ansvaret för barnet. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Övrigt om barnbidrag, punkt 27 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2010/11:Sf242 av (FP), 2010/11:Sf267 av (M) och 2010/11:Sf296 av (S). Förträffligheten med barnbidraget är att det går till alla barn. Därigenom bidrar det till en positiv fördelning utan att skapa negativa marginaleffekter, eftersom barnbidraget inte påverkas av föräldrarnas inkomster från arbete eller deras utgifter. Ett viktigt syfte med barnbidraget är ekonomisk utjämning och ökad ekonomisk trygghet för barnfamiljer då försörjningsbördan är som allra störst. Det är just detta den generella välfärdsmodellen bygger på, och barnbidraget har ett starkt fäste i den. Vi menar att det är viktigt att fortsätta att hävda barnbidragets värde. Övrigt om barnbidrag, punkt 27 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf242 av (FP) och 2010/11:Sf267 av (M) samt 2010/11:Sf296 av (S) och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 7. Förlängt barnbidrag betalas ut till föräldrar om ett barn går i grundskola, grundsärskola eller i gymnasiesärskola fr.o.m. kvartalet efter det att barnet fyllt till dess att han eller hon slutför utbildningen eller avbryter studierna. När barnet är myndigt betalas stödet ut till henne eller honom. Det är fel att kalla stödet till exempelvis elever i gymnasiesärskola för förlängt barnbidrag, särskilt efter det att eleven fyllt och är myndigt och själv har rätt till bidraget. Att vara upp till och få s.k. förlängt barnbidrag kan upplevas som kränkande för eleverna. Regeringen bör föreslå en ny benämning på stödet som inte innehåller ordet barn. Inkomsttak, punkt 28 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2010/11:Sf301 av (S) i denna del. Den borgerliga regeringen har valt att försämra den tillfälliga föräldrapenningen som gäller när föräldrar är hemma för att ta hand om sina sjuka barn. Det innebär att det är rationellt för den som tjänar mest, oftast pappan, att fortsätta att jobba medan den som vanligtvis tjänar mindre, mamman, är hemma och vårdar barn. Så cementeras gamla könsroller och så försvårar regeringen för de föräldrar som vill, men inte har råd att dela ansvaret för barnen. Vi vill höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningen så att den ligger på samma nivå som föräldrapenningen. Jämställdhetsbonus, punkt 29 (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf395 av m.fl. (MP) yrkande 2. Jämställdhetsbonusen är ett omständligt sätt att försöka påverka uttaget av föräldrapenningdagarna i mer jämställd riktning. Den marginella ekonomiska morot bonusen innebär får inte någon större effekt. Enligt rapporter från har det visat sig att inga signifikanta effekter av jämställdhetsbonusen på föräldrapenninguttaget har kunnat observeras. Bonusen bör därför avskaffas. Fördelning av föräldrapenning, punkt 30 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf383 av (MP) och 2010/11:A402 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2010/11:Sf321 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf249 av (S), 2010/11:Sf301 av (S) i denna del, 2010/11:Sf312 av (S), 2010/11:Sf315 av och (båda S) och 2010/11:Sf388 av m.fl. (V). I samhället finns det strukturella hinder för att uppnå jämställdhet som politiken måste beakta. Det behövs ett omfattande arbete på flera olika plan för att nå ett jämställt uttag av föräldrapenningen. En del i detta arbete är en tredelning av föräldraförsäkringen där en tredjedel disponeras av vardera föräldern och en tredjedel är överlåtbar mellan föräldrar eller annan nära vuxen. Det finns starka skäl både ur ett barn- och ett jämställdhetsperspektiv för ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen. En tredelning av föräldrapenningen bör därför genomföras . Fördelning av föräldrapenning, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf249 av (S), 2010/11:Sf312 av (S) och 2010/11:Sf388 av m.fl. (V) samt 2010/11:Sf301 av (S) i denna del, 2010/11:Sf315 av och (båda S), 2010/11:Sf321 av m.fl. (S), 2010/11:Sf383 av (MP) och 2010/11:A402 av m.fl. (MP) yrkande 9. Så som dagens föräldraförsäkring är konstruerad bidrar den till att skapa utanförskap och ojämställdhet. Kvinnor förlorar när det gäller karriärvägar och ekonomiskt inflytande. Barn förlorar när det gäller kontakten med sin pappa. Män förlorar när det gäller delaktighet i sin egen familj. Det som krävs är en fortsatt generös föräldraförsäkring som baseras på samma principer som alla andra socialförsäkringar. Det innebär att föräldrapenning inte ska kunna överlåtas på den andra föräldern. Det krävs mer än morötter och att invänta beteendeförändringar för att bryta könsmaktsordningen och därmed stärka kvinnans ställning. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på hur föräldrapenningen ska delas mellan föräldrarna. Intyg för tillfällig föräldrapenning, punkt 31 (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf216 av (S), 2010/11:Sf288 av och (båda S), 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2010/11:Sf395 av m.fl. (MP) yrkande 3. Kravet på VAB-intyg är en långtgående åtgärd som inte står i proportion till problemets omfattning. Intygen är krångliga för föräldrarna, och de tar resurser från omsorgen om barnen och undervisningen. Därtill får personalen en inte önskvärd kontrollfunktion. Vi menar att det finns andra sätt att kontrollera rätten till ersättning vid vård av sjukt barn, t.ex. riktade kontroller. Skyldigheten för förskole- och skolpersonal att administrera VAB-intygen bör därför tas bort. Föräldrapenning , punkt 32 (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf316 av och (båda S) och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 4. Vi vill inom ramen för föräldraförsäkringen ge möjlighet för föräldrarna att vara hemma efter barnets födelse. Vi ser flera fördelar med detta. Det skulle dels stärka banden mellan barn och far, dels innebära en betydande avlastning för mamman den efter förlossningen, dels underlätta för familjen som helhet den . En sådan reform är viktig för barnen och sätter fokus på pappors roll i familjen. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om detta. Övrigt om föräldraförsäkringen, punkt 34 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2010/11:Sf219 av (S), 2010/11:Sf226 av m.fl. (FP), 2010/11:Sf233 av (M), 2010/11:Sf257 av (KD) yrkande 1, 2010/11:Sf311 av (KD), 2010/11:Sf337 av (KD) yrkande 2, 2010/11:Sf345 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sf366 av (M). För att skapa möjligheter för fler föräldrar att gå ned i arbetstid bör en ny reform barntid utredas. Barntid skulle kunna innebära en rättighet att gå ned i arbetstid till mot en ersättning på maximalt . Barntid ska vara helt individualiserad och inte gå att överlåta på den andre föräldern, och den ska kunna utnyttjas av båda föräldrarna eller var för sig. Ersättningen ska även vara pensionsgrundande. Föräldrarna skulle med denna reform ges möjlighet att gå ned i arbetstid och dela på föräldraskapet, vilket ger fördelar ur både ett barn- och ett föräldraperspektiv. Regeringen bör därför utreda och återkomma med ett förslag om en sådan reform. Övrigt om föräldraförsäkringen, punkt 34 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf226 av m.fl. (FP), 2010/11:Sf233 av (M), 2010/11:Sf311 av (KD) och 2010/11:Sf366 av (M) samt 2010/11:Sf219 av (S), 2010/11:Sf257 av (KD) yrkande 1, 2010/11:Sf337 av (KD) yrkande 2, 2010/11:Sf345 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 9. Att kombinera förvärvsarbete med ansvar för små barn är alltid ett pusslande. En företagare med små barn kan ofta ha svårare än många andra att vara hemma med sjuka barn. växer en tjänstebransch med hjälp av skattereduktionen för hushållsnära tjänster (HUS-tjänster). Samma person eller företag som man anlitar för barntillsyn någon eftermiddag eller kväll skulle även kunna anlitas för att vårda ett barn som blivit sjukt. Det bör därför bli möjligt att överlåta tillfällig föräldrapenning även till den som utför tjänster inom hushållstjänstsystemet. har föräldrar som inte arbetar men som tar ut föräldraledighet på en angränsande fredag eller måndag rätt att få föräldrapenning på sjukpenningnivå för . Det är inte rimligt. Syftet med föräldrapenningen är att möjliggöra för kvinnor och män att kombinera förvärvsarbete och studier med familjeliv. Om man tar ut föräldrapenning på redan arbetsfria dagar motverkar det försäkringens intentioner. Dagens regler blir dessutom orättvisa eftersom det möjliggör för dem som kan vara föräldralediga på just och att få ut ersättning även för helgen, vilket inte gäller för den som tar föräldraledigt en annan dag . Av rättviseskäl bör regeln ändras så att helgdagar endast kan berättiga till föräldradagar på sjukpenningnivå för den som har helgdagar som normal arbetstid. Det hävdas ofta att abort är ett val, men för många gravida upplevs inte alternativet att föda barnet som en valmöjlighet. Ett av de främsta skälen till detta är en ekonomiskt svag situation. För en kvinna som efter studier har börjat arbeta kan föräldrapenningen uppgå till cirka en kvarts miljon kronor. En kvinna som inte har slutfört studierna är ofta tvungen att vända sig till för sin försörjning. Detta är inte rimligt. En möjlighet att förbättra situationen är att höja grundnivån i föräldrapenningen. Regeringen bör genomföra en översyn av föräldraförsäkringen så att det fungerar tillfredsställande även för gravida och föräldrar som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. När det andra barnet föds bör föräldrarna själva få välja antingen den nivån på föräldrapenningen man hade vid sitt första barn eller den nuvarande nivån, oavsett hur som gått mellan barnens födelser. Samma princip bör gälla när tredje barnet föds osv. Detta skulle ge föräldrarna den ekonomiska möjligheten och friheten att själva välja hur tätt barnen ska födas. Forskning visar att det kan innebära problem på olika sätt i familjen om syskonen kommer för tätt. är det tydligt att många väljer att för snabbt försöka bli gravida på nytt för att inte riskera att få föräldrapenning på en lägre nivå vid nästa barns födelse. Underhållsstöd, punkt 35 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2010/11:Sf232 av (S) yrkande 1 och 2010/11:Sf343 av och (båda KD). Vi menar att det är viktigt att fortsätta värna om underhållsstödets storlek. Det bör därför höjas. Underhållsstöd, punkt 35 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf343 av och (båda KD) och 2010/11:Sf232 av (S) yrkande 1 och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 10. Den förälder som är bidragsskyldig ska återbetala utbetalt underhållsstöd till . Återbetalningen baseras på en taxerad inkomst som hänför sig . Om inkomsten har sjunkit kan det ge stora ekonomiska problem. Det bör därför finnas en möjlighet för återbetalningsskyldiga föräldrar att få återbetalningen av underhållsstöd baserad på ett mer aktuellt inkomstunderlag i de fall inkomsten har förändrats mycket. Adoptionskostnadsbidrag, punkt 36 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf263 av (M), 2010/11:Sf295 av och (båda S), 2010/11:Sf350 av och (båda S) och 2010/11:Sf382 av m.fl. (MP). De beräknade totala adoptionskostnaderna för en familj i dagens läge varierar mellan ca 130 000 och . Under de som gått sedan adoptionskostnadsbidraget senast höjdes har mediankostnaden för en adoption fördubblats från ca 102 500 till . täcker bidraget i genomsnitt knappa av kostnaderna för en adoption mot . Samhällets ekonomiska bidrag för att täcka adoptionskostnaderna har således minskat markant. Det finns därför starka skäl för att göra en översyn av stödet så att det kan täcka en större del av adoptionskostnaderna så som det gjorde när det infördes. Vårdbidrag, punkt 37 (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2010/11:Sf374 av (S). När det gäller barn med behov av särskilt stöd och vårdbidrag måste föräldrar i vissa fall kämpa för sina rättigheter. Bemötandet från kan lämna mycket i övrigt att önska och barn får inte det stöd de har rätt till. Vi anser att det är angeläget att en översyn görs för att värna vårdbidraget genom att förbättra och utveckla stödet. Bostadsbidrag, punkt 38 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2010/11:Sf215 av och (båda S), 2010/11:Sf232 av (S) yrkande 2, 2010/11:Sf278 av och (båda S) och 2010/11:Sf280 av (S). Bostadsbidragen är utformade för att täcka barnfamiljers behov av en bra bostad och ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att möta sina bostadskostnader. Bostadsbidragen är en av de mest träffsäkra stödformerna till hushåll med låga inkomster och förbättrar därmed förutsättningarna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att växa upp under goda boendeförhållanden. Vi ser bostadsbidragen inte bara som ett viktigt familjepolitiskt instrument utan också som en viktig del i en god social bostadspolitik. En social bostadspolitik förbättrar förutsättningarna för barn att få goda uppväxtvillkor. Det är angeläget att en översyn av bostadsbidragen genomförs med utgångspunkt från såväl bostadsbidragens familjepolitiska betydelse som deras roll som bostadspolitiskt instrument. Bostadsbidrag, punkt 38 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf215 av och (båda S) och 2010/11:Sf232 av (S) yrkande 2, 2010/11:Sf278 av och (båda S), 2010/11:Sf280 av (S) och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 13. Den som har rätt till bostadsbidrag och väljer att byta bostad till en lägenhet med större yta men med lägre hyra riskerar att få bostadsbidraget minskat eller helt och hållet borttaget. Det beror på att storleken på bostadsbidraget är knutet till bostadens yta. Dessa regler bör ses över i syfte att underlätta bostadsbyten som sänker den totala bostadskostnaden. Vårdnadsbidrag, punkt 39 (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf224 av (S), 2010/11:Sf294 av (S) och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2010/11:Sf291 av (M), 2010/11:Sf326 av m.fl. (S), 2010/11:Sf339 av (KD) yrkandena 13, 2010/11:Sf358 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sf390 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2. Vårdnadsbidraget innebär ett systemskifte med ett tydligt avsteg från tvåförsörjarmodellen. Det understöder en familjepolitik där kvinnor tar hand om barnen och männen om jobbet. Vidare medför det att de barn som bäst behöver förskolan, t.ex. för sin språkutveckling, förhindras att delta i förskolans pedagogiska verksamhet. Därmed bidrar bidraget till en ökad segregation i samhället. ser vi behov av en ny och förstärkt arbetslinje som bör ligga till grund för kommande familjepolitiska reformer. Vårdnadsbidraget verkar i helt motsatt riktning och bör avskaffas. Vårdnadsbidrag, punkt 39 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf291 av (M), 2010/11:Sf339 av (KD) yrkande 1, 2010/11:Sf358 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sf390 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sf339 av (KD) yrkande 2 och 2010/11:Sf224 av (S), 2010/11:Sf294 av (S), 2010/11:Sf326 av m.fl. (S), 2010/11:Sf339 av (KD) yrkande 3 och 2010/11:Sf362 av m.fl. (S) yrkande 3. Vårdnadsbidraget är en mycket efterlängtad reform. Det finns emellertid möjlighet att utveckla vårdnadsbidraget på ett flertal punkter. Problemet med vårdnadsbidraget är att dagens maximala nivå på bidraget är för låg och att många föräldrar som egentligen skulle vilja vara hemma med barnen därför avstår från detta. Snittkostnaden för ett barn som nyttjar den kommunala förskolan är i runda tal /månad, alltså och barn. Det därför angeläget och motiverat att successivt höja ersättningsnivån i vårdnadsbidraget. En första rimliga nivå att sträva mot är att höja nivån till och barn. bör det inte finnas någon övre gräns för hur mycket en enskild kommun ska kunna betala i vårdnadsbidrag. Alla föräldrar i bör ha samma rätt att vara hemma med sina barn lite längre än vad föräldrapenningen möjliggör. Det är definitivt inte nöjaktigt att bara vissa av landets föräldrar ska ha rätt till vårdnadsbidraget. Det är därför viktigt att vårdnadsbidraget införs i samtliga kommuner. Regeringen bör utreda detta. Anslag under utgiftsområdena (S, MP, V) (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Socialdemokraterna, de gröna och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten.