bet · GY01KrU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Detta genom bl.a. utbildningar på olika nivåer, professionell filmproduktion och utåtriktade arenor för film, t.ex. Bergmanveckan och Stiftelsen på . De olika aktörerna har gemensamt gått samman i ett nätverk Filmön . Av kulturplanen framgår att man vill satsa ytterligare på den filmkulturella verksamheten och fortsätta att satsa på produktion och utbildning inom film och crossmedia. vill man säkra särskilda bidrag för att trygga den årligt återkommande Bergmanveckan inom ramen för Stiftelsen på . Utskottet anser inte att något initiativ behövs med anledning av motion Kr242 (C). Stallet scen för folk- och världsmusik Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om Stallets framtid i lokalerna på 11, . har informerat om att Blåsarsymfonikerna och Länsmusiken i kommer att hyra lokalerna och att inriktningen är att verksamheten i Stallet ska fortsätta. Jämför reservation 3 (S, V). Socialdemokraterna föreslår i motion Kr285 att får i uppdrag att finna lösningar för hur Stallets verksamhet ska kunna drivas vidare och utvecklas (yrkande 15). Stallet är den nationella scenen för folk- och världsmusik som drivs av och som har lokaler på 11, . Nedläggningen av Svenska rikskonserter gör Stallets framtid i lokalerna osäker. driver verksamheten vid Stallet i lokaler på 11. arbetar för att stärka, främja, utveckla och sprida folkmusik, världsmusik och folkdans. Verksamheten stöds av Stiftelsen , , och . Utskottet konstaterar att i ett pressmeddelande informerat om att Blåsarsymfonikerna och Länsmusiken i kommer att hyra lokalerna på 11 . Tanken är att Blåsarsymfonikerna och Länsmusiken i utöver sin egen verksamhet ska samordna andra aktörer, bl.a. Stallets verksamhet, för att här skapa en väl fungerande mötesplats för det nationella, regionala och lokala musiklivet. Exakt hur avtalet kommer att se ut är ännu inte klart. Utskottet anser motion Kr285 (S) yrkande 15 i huvudsak tillgodosedd med det anförda. Något uppdrag till behövs inte. Fri entré på museer Utskottets förslag i korthet avslår en motion om fri entré på museer. konstaterar att det står de statliga museerna fritt att inom ramen för tilldelade medel avgöra om man ska ha fri entré eller prioritera andra delar av verksamheten. Jämför reservation 4 (S, MP, V). anför i motion Kr331 att samhället har ett ansvar för att säkerställa att alla människor har tillgång till kulturarv och konst i hela landet. Den fria entrén till statliga museer bör därför återinföras och kompletteras. föreslår att regeringen ska återkomma med ett förslag till införande av fri entré på de statliga, regionala och kommunala museerna (yrkande 4). De centrala statliga museerna fick genom reformen fria museer som genomfördes möjlighet att själva prioritera arbetet med att vårda och visa sina kulturskatter som verksamheten förstärktes med sammanlagt . Utskottet konstaterar att det därmed står varje museum fritt att inom ramen för tilldelade medel avgöra om man ska ha fri entré eller prioritera andra delar av verksamheten. har barn och ungdomar upp till fri entré till de statliga museerna. Utskottet anser att denna frihet för museerna bör kvarstå. När det gäller regionala och kommunala museer är det i första hand en fråga för respektive landsting och kommun att avgöra om fri entré bör införas. Motion Kr331 (V) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att se över dels lokalbidraget till trossamfunden, dels statens stöd till sjukhuskyrkan. Båda motionsyrkandena syftar till att höja bidragen. hänvisar till att det får ankomma på stöd till trossamfund att inom befintliga ramar och med beaktande av regleringsbrevet prioritera fördelningen av stödet till trossamfunden. och (båda KD) anser i motion Kr283 att lokalbidraget till trossamfunden bör ses över. Motionärerna påtalar att detta bidrag sänktes från till . Sänkningen var, framhåller motionärerna, menad som tillfällig men bidraget har trots det inte höjts. Detta har lett till att lokalbidraget har räckt till endast handikappanpassning av lokaler (yrkande 1). I samma motions yrkande 2 framhålls det att statens stöd till sjukhuskyrkan är för lågt och att statsbidragsreglerna därför bör ses över för att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet. Enligt förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund fördelar stöd till trossamfund (SST) bidrag till trossamfund i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. En form av projektbidrag är lokalbidrag. Detta bidrag kan lämnas för anskaffning, ombyggnad och upprustning samt för handikappanpassning av lokaler. SST fick i regleringsbrevet i uppdrag att följa upp trossamfundens användning av beviljade statsbidrag . Av den gjorda uppföljningen framgår bl.a. det som motionärerna tar upp, att lokalbidraget låg på men därefter har legat på ca . Enligt inhämtad uppgift från SST beviljades 2008 lokalbidrag på och 2009 på . Dessa bidrag har uteslutande gått till handikappanpassning. Som ovan angetts utgår statsbidrag till trossamfund bl.a. i form av verksamhetsbidrag. SST fördelar två typer av verksamhetsbidrag, varav det ena är för andlig vård inom sjukvården. För andlig vård utgick statliga bidrag med . Av dessa medel lämnades bidrag till bl.a. tjänster för 50 pastorer/präster och ordenssystrar inom den del av sjukhuskyrkan som är relaterad till de statsbidragsberättigade trossamfunden. De statliga bidragen täckte av kostnaderna för dessa tjänster. finns en sjukhusimamtjänst etablerad på i , och 2008 tillkom tre koordinatörstjänster på vardera för den muslimska delen av den andliga vården i sjukvården. Sjukhusimamtjänsten täcks till av statliga bidrag, medan de tre koordinatörstjänsterna i stort sett har full kostnadstäckning genom det statliga bidraget. Av de i statligt bidrag utgår också medel till en verksamhetssamordnare, anställd av Frikyrkosamråd, som på uppdrag av SST samordnar den andliga vården i hälso- och sjukvården för alla de trossamfund som är statsbidragsberättigade och verksamma inom området. I regleringsbrevet anges att av anslag 9:2 Stöd till trossamfund, som uppgår till , ska användas för verksamhetsbidrag och för projektbidrag. Utskottet anser att det får ankomma på SST att inom befintliga ramar och med beaktande av regleringsbrevet prioritera fördelningen av stödet till trossamfunden. Utskottet utgår från att regeringen noga följer hur uppgiften fullföljs. Med beaktande av det anförda avstyrker utskottet motion Kr283 (KD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. En miljardsatsning på ett kulturlyft, punkt 17 (S, MP, V) av (S), (S), Per (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr301 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 3. Vi vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. För att uppnå detta behövs en miljardsatsning på ett kulturlyft under innevarande mandatperiod. Satsningen bör bl.a. rymma en maxtaxa i kultur- och , ett återinförande av succén med fri entré på statliga museer och ett nytt populärkulturcentrum för film, musik, dataspel och serietecknande. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr301 (S, MP, V) yrkande 3. Populärkulturcentrum, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), Per (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr331 av m.fl. (V) yrkande 8. Det är viktigt att fånga upp och tillgängliggöra även moderna kulturyttringar. Vi anser därför att ett populärkulturcentrum bör inrättas för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur. Centrumet ska ansvara för spännande och dynamiska utställningar, men till en början inte bygga detta på egna samlingar, utan låna från andra institutioner. Vi anser att regeringen bör få i uppdrag att tillsätta en utredning som skyndsamt ska utreda hur ett sådant centrum ska kunna inrättas. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr331 (V) yrkande 8. Stallet scen för folk- och världsmusik, punkt 21 (S, V) av (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 15. Stallet, som drivs av , är en viktig plattform för svensk folkmusik och världsmusik. Här erbjuds besökarna möjlighet att lyssna både på nordisk folkmusik och folkmusik från världens alla hörn. Det är därför mycket glädjande att kunna konstatera att Stallet blir kvar i lokalerna vid 11 i . Vi nöjer oss emellertid inte bara med att verksamheten kan fortsätta utan vill också att den utvecklas som en musikalisk mångkulturell mötesplats. bör därför få ett uppdrag att ytterligare utveckla verksamheten. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr285 (S) yrkande 15. Fri entré på museer, punkt 22 (S, MP, V) av (S), (S), Per (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr331 av m.fl. (V) yrkande 4. Vi anser att samhället har ett ansvar för att säkerställa alla människors tillgång till kulturarv och konst i hela landet. Succén med den fria entrén på de statliga museerna bör därför återinföras och vidgas till att även omfatta regionala och lokala museer genom att ett stimulansbidrag införs. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda frågan och återkomma till med ett förslag om fri entré på statliga, regionala och kommunala museer. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr331 (V) yrkande 4. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), Per (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam motion och i en gemensam regeringsplattform presenterat sin politik för en ny färdriktning för . I valet fick varken den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Skatter ska inte sänkas med hjälp av lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. föreslog att ska fastställa utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för till 12 (bet. 2010/11:FiU1). Denna utgiftsram får inte överskridas då nu i ett andra steg i budgetprocessen ska ta ställning till frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Eftersom vi har ett annat budgetalternativ med högre ambitioner än regeringens på utgiftsområde 17 har vi valt att i stället lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi skulle vilja se på politiken inom utgiftsområdet. Vi har i en gemensam trepartimotion, Kr301 (S, MP, V) föreslagit att utgiftsområde 17 i ett första steg borde utökas med i förhållande till regeringens förslag. Av motionen framgår även att vi vill satsa sammanlagt på utgiftsområdet. I våra tre kommittémotioner, Kr285 (S), Kr338 (MP) och Kr331 (V), framför vi förslag som vi hade velat satsa på om vårt budgetalternativ hade gått igenom. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:11:7, 99:1) Som framgår av våra motioner anser vi att kulturpolitiken under alliansregeringen har präglats av passivitet, få nya idéer och få visioner. Kulturskaparnas villkor har försämrats kraftigt. Den fria entrén på museerna har liksom avskaffats. Vi vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Vi vill bl.a. återinföra succén med fri entré på statliga museer och det framgångsrika . En fortsättning på Access skulle innebära att kulturarvet bevaras genom restaureringar, reparationer, katalogisering, digitalisering etc. och att arbetstillfällen skapas inom kulturarbetsmarknaden. Vi vill också att ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel och serietecknande ska inrättas. Ett sådant centrum skulle inledningsvis även utan egna samlingar kunna ha en dynamisk utställningsverksamhet med lånade föremål från andra institutioner. Med tanke på den höga arbetslösheten inom scenkonstområdet hade vi gärna sett en ökning av stödet till Teater-, Dans- och Musikallianserna. Vi välkomnar att den nya samverkansmodellen kommer att införas . Enligt vår uppfattning är reformen emellertid underfinansierad. För att åstadkomma en gynnsammare start för regionaliseringen borde ett högre belopp än det som regeringen har beräknat ha tillförts anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Teater, dans och musik (2:12:3) Arrangörsföreningarna har stor betydelse för det svenska kulturlivet. De insatser som utförs av lokala eldsjälar innebär att verksamheterna bedrivs med ekonomisk effektivitet. Vi hade därför velat se en utökning av arrangörsstödet. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) Vi vill öka statens stöd till inköp av offentlig konst via . Detta stöd skapar arbetstillfällen för konstnärer och bidrar till att konst blir en naturlig del av det offentliga rummet. Regeringen har valt att lägga ned stödet till projektet åt alla, ett projekt som möjliggjorde inköp av konst till samlingslokalhållande organisationer. Vi anser att det är viktigt att det finns samtidskonst i lokaler där människor finns och verkar. Projektet åt alla gav också uppdrag till svenska konstnärer. Vi anser att stödet bör återinföras. Kulturskaparnas villkor (5:15:2) Arbetslösheten inom kultursektorn är högre än inom många andra områden, och dessutom är anställnings- och arbetsvillkoren sämre. Vi vill därför slå vakt om inkomstgarantierna för de främsta kulturskaparna och utvidga antalet långtidsstipendier för de mest talangfyllda konstnärerna och skaparna. Vi anser vidare att det är ytterst viktigt att uppmärksamma kulturskaparnas villkor och vill därför öka stödet till stipendier som delas ut av . Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av att regeringen har beslutat att avveckla de statliga inkomstgarantierna för konstnärer. Museer och utställningar (8:18:6) Fri entré-reformen var en av de mest lyckade kulturpolitiska reformer som någonsin genomförts. utvärdering visade att museerna fick helt nya besökare. Fri entré-reformen är en viktig symbol för alla människors möjlighet att få tillgänglighet till kulturarvet och vi föreslår därför att fri entré återinförs på statliga museer. Vi instämmer i regeringens bedömning att Statens museer för världskultur i likhet med Forum för levande historia är en viktig resurs i arbetet med att främja interkulturellt utbyte, demokrati och mänskliga rättigheter i samhället. Därför bör enligt vår uppfattning de institutioner som ska arbeta med detta uppdrag få de resurser som behövs. Film (10:1) Det framgår av våra motioner att vi anser att satsningar borde göras på filmområdet . pågår ett teknikskifte som innebär att digital visningsteknik börjar införas på landets biografer. För att minska risken att en stor del av den svenska biografmarknaden slås ut borde som vi har föreslagit ett digitaliseringsstöd inrättas i stället som regeringen aviserat. Ett bifall till våra förslag skulle dessutom innebära att stödet för internationell marknadsföring av svensk film samt stödet för produktion av svenska kvalitetsfilmer för barn och unga kunde stärkas. Dessutom skulle kravet på ökad jämställdhet och mångfald bland filmskaparna ha skärpts. Folkbildning (14:114:3) Vi anser att det finns alltför få tolkar som har den utbildning som behövs, t.ex. för att fungera som tolk i asylärenden. Tolkutbildningen behöver därför enligt vår uppfattning ett ökat stöd. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S, MP) (S), (S), Per (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Forum för levande historia I budgetpropositionen framhåller regeringen att Statens museer för världskultur och Forum för levande historia är viktiga resurser för arbetet med att främja interkulturellt utbyte, demokrati och mänskliga rättigheter i samhället. Vi finner det märkligt att regeringen väljer att minska anslaget till Forum för levande historia med som man understryker att myndigheten är en viktig resurs. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S) (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S) anför: Vi vill påminna om att Klaverens Hus i har en stor och unik samling klaver som väl kan mäta sig med de främsta internationella motsvarigheterna och som i vissa delar kompletterar de samlingar som finns vid , som ingår i myndigheten Statens musiksamlingar. När nu statens verksamhet på musikområdet omorganiseras och en ny myndighet, , inrättas hade det varit lämpligt att även se över verksamheten vid Klaverens Hus och frågan om ett statligt huvudmannaskap för samlingarna. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) anför: föreslog att fastställer utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för till 12 (bet. 2010/11:FiU1). Då jag förutsätter att detta även blir beslut och då har en högre ambition än regeringen på utgiftsområde 17 väljer jag att inte delta i beslutet. Därmed lägger jag fram ett särskilt yttrande som redovisar den inriktning på utgiftsområdet som förordar. I det valmanifest som utgör kontrakt med väljarna beskrivs partiets grundläggande kulturpolitiska vision på följande sätt. I vårt präglas samhället av en gemensam svensk kultur som skapar sammanhållning och solidaritet mellan medborgarna. I vårt respekteras och levandehålls det svenska kulturarvet. I vårt har de enskilda medborgarna ett stort inflytande över vilka kulturformer man väljer att ge ekonomiskt stöd. I vårt används skattemedel i första hand till att befrämja kulturyttringar vars syfte är att glädja, försköna och skapa gemenskap. Som ett led i vår långsiktiga strävan efter att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet föreslår vi en kraftig utökning av stödet till bevarandet av kulturarvet och levandegörandet av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Kulturövergripande verksamhet (1:11:7, 99:23) Vi föreslår att en statlig kulturarvsfond inrättas och avsätter för detta ändamål . För framtagande av en svensk kulturkanon avsätter vi . Vi föreslår ett något minskat stöd till den moderna samtidskulturen, en nedprioritering av internationella och mångkulturella verksamheter och ett borttagande av länskonsulenterna för mångkultur. Som en följd av detta minskas bidraget till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med och bidraget till regional kulturverksamhet med . Teater, dans och musik (2:12:3) Syftet med ökningen är att bevara kulturarvet och levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Litteratur, läsande och språk (3:13:4) Vårt förslag om något minskat stöd till samtidskulturen innebär att bidraget till litteratur och samtidstidskrifter minskas med . föreslår vi att anslaget till och folkminnen ökas med motsvarande belopp. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) Kulturmiljö (7:17:3) vill ha en utökad satsning på kulturarvsturism och ökar anslagen till kulturmiljövården med och förstärker anslaget till med . Den kyrkoantikvariska ersättningen ökas med . Ett kraftigt utökat stöd till bevarandet av kulturarvet och levandegörandet av den traditionella, folkliga, svenska kulturen är ett viktigt led i en långsiktig strävan att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Museer och utställningar (8:18:3) Som en del i nedprioriteringen av internationella och mångkulturella verksamheter vill vi nedprioritera Statens museer för världskultur och börja med en minskning av anslaget med . vill vi utöka anslagen till , , Livrustkammaren och samt till och . Sammantaget innebär vårt förslag om museerna att anslag 8:1 Centrala muser: Myndigheter minskar med , anslag 8:2 Centrala museer: Stiftelser ökar med och anslag 8:3 Bidrag till vissa museer ökar med . Politik för det civila samhället (13:113:6) anser att det statliga stödet till de politiska partierna redan är alltför omfattande. Vi förespråkar ett reducerat och samlat partistöd, där det är upp till partierna själva att fördela medel mellan rörelsens olika grenar. Mot bakgrund av detta förespråkar vi att anslaget till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer ska upphöra. Folkbildning (14:114:3) Slutligen anser att stödet till folkbildningen ska minskas med .