bet · GY01UbU4 · 2010-11-29 00:00:00 — 2010/11:UbU4 En ny dansarutbildning m.m. En ny dansarutbildning m.m. I betänkandet behandlas proposition 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning jämte en motion som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och om yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Regeringens föreskrifter föreslås få avvika från bestämmelser i skollagen (2010:800). Regeringen redovisar i propositionen sina bedömningar om bl.a. lärotider, antagning, behörighet och lärarbehörighet i syfte att möjliggöra en elitsatsning inom förberedande dansarutbildning och gymnasieskolans yrkesdansarutbildning. I propositionen görs även bedömningar om en tydligare statlig styrning av dansarutbildningen i form av ett särskilt organ som ska svara för antagningen av elever till utbildningen och bidra till utvärdering och utveckling av utbildningens kvalitet. Bedömningar görs också om på vilket sätt det bör beslutas vilka huvudmän som får anordna förberedande dansarutbildning i sin grundskola respektive yrkesdansarutbildning i sin gymnasieskola samt om statsbidrag till dessa huvudmän och om rekrytering till utbildningen. Dessutom föreslås vissa mindre ändringar i skollagen som avser gymnasieskolan. Utskottet tillstyrker propositionen med den ändringen att bestämmelserna om en ny dansarutbildning föreslås träda i kraft och avstyrker motionen. I betänkandet finns en reservation (MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny dansarutbildning m.m. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) med den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till och 2. lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2010/11:19 punkt 2 och bifaller delvis proposition 2010/11:19 punkt 1. Avskiljande av elever på gymnasieskolans yrkesdansarutbildning avslår motion 2010/11:Ub3. Reservation (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (FP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning jämte en motion som väckts med anledning av propositionen. Propositionen innehåller förslag om att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och om yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Till grund för förslagen om en ny dansarutbildning ligger betänkande Ta klass (SOU 2009:27). Dessutom föreslås vissa mindre ändringar i skollagen som avser gymnasieskolan. Dessa förslag återfinns under de tre rubrikerna: Kostnader för landstingsdrivna naturbruksprogram ska kunna ingå i underlaget för riksprislistan, Beslut om vissa betyg samt Riksrekryterande utbildning enligt dagens bestämmelser. Huvuddelen av förslaget om en ny dansarutbildning har granskats av Lagrådet. De behandlade förslagen återges i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och om yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Regeringens föreskrifter får avvika från bestämmelser i skollagen (2010:800). Regeringen redovisar i propositionen sina bedömningar om bl.a. lärotider, antagning, behörighet och lärarbehörighet i syfte att möjliggöra en elitsatsning inom förberedande dansarutbildning och gymnasieskolans yrkesdansarutbildning. I propositionen görs även bedömningar om en tydligare statlig styrning av dansarutbildningen i form av ett särskilt organ som ska svara för antagningen av elever till utbildningen och bidra till utvärdering och utveckling av utbildningens kvalitet. Bedömningar görs också om på vilket sätt det bör beslutas vilka huvudmän som får anordna förberedande dansarutbildning i sin grundskola respektive yrkesdansarutbildning i sin gymnasieskola samt om statsbidrag till dessa huvudmän och om rekrytering till utbildningen. Dessutom föreslås vissa mindre ändringar i skollagen som avser gymnasieskolan. En ny dansarutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om lag om ändring i skollagen (2010:800) dock med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Förslaget innebär att regeringen får meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av förberedande dansutbildning i och en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Föreskrifter om dansarutbildning som regeringen meddelar i förordning får avvika från bestämmelserna i skollagen (2010:800). Vidare bifaller förslag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) i fråga om riksrekryterande utbildningar som påbörjas . Motionen om avskiljande av elever på gymnasieskolans yrkesdansarutbildning avslås. Jämför reservation (MP). Propositionen en ny dansarutbildning I propositionen konstaterar regeringen att kritik har riktats mot den svenska yrkesdansarutbildningen av företrädare för dansprofessionen. Kritiken har bl.a. tagit sikte på oklara mål för utbildningen (amatörverksamhet eller elitnivå) och att för stora resurser har lagts på elever som inte har reella förutsättningar att bli yrkesdansare. har allt färre elever från Kungliga anställts vid exempelvis , och . anställdes inte någon av skolans avgångselever vid Operan, eftersom de enligt en enig jury inte ansågs motsvara kraven. De klassiska dansarnas arbetsmarknad är internationell. står nu enligt regeringen inför ett vägval där vi måste välja om vi ska utbilda klassiska yrkesdansare eller om kompetensen i huvudsak ska hämtas från andra länder. Regeringen anser i propositionen att en konkurrenskraftig yrkesdansarutbildning ska finnas i . En sådan utbildning ska vara en elitutbildning med höga krav på kvalitet. Eleverna bör få en utbildning som är av sådan kvalitet att de efter avslutad gymnasieutbildning blir anställningsbara. Med förberedande dansarutbildning avses i det följande den utbildning som enligt förslaget ska bedrivas inom ramen för årskurs 49. Med yrkesdansarutbildning avses den utbildning som enligt förslaget ska ges som en yrkesutbildning inom ramen för gymnasieskolan. När båda dessa utbildningar avses används begreppet dansarutbildning. Bemyndigande gällande dansarutbildning inom grund- och gymnasieskolan I propositionen föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Vidare föreslås att föreskrifter om dansarutbildning som regeringen meddelar i förordning får avvika från bestämmelserna i skollagen (2010:800). I de följande avsnitten beskrivs regeringens bedömningar om de materiella bestämmelserna för dansarutbildningen mer ingående. Ökad statlig styrning av dansarutbildningen I propositionen gör regeringen bedömningen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få besluta att en huvudman får anordna särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i sin grundskola respektive yrkesdansarutbildning i sin gymnasieskola. Även fristående skolor bör kunna få möjlighet att bedriva dansarutbildning. I propositionen framhålls vidare att regeringen inte avser att på förhand fastställa hur många eller vilka huvudmän som ska anordna dansarutbildningen. Dessa kan variera över tiden beroende på var intresse och förutsättningar finns. Klart är dock att elevantalet bör vara begränsat. För att yrkesdansarutbildningen ska nå den nivå som krävs för att avgångseleverna ska vara internationellt konkurrenskraftiga måste undervisningen i högre grad individualiseras och lärartätheten öka. Regeringen gör vidare bedömningen att dimensioneringen av den förberedande dansarutbildningen åtminstone i ett första skede bör ligga kvar på nuvarande nivå, knappt 300 elever, och att antalet platser på yrkesdansarutbildningen bör minskas med cirka en tredjedel från dagens 90 platser. Med det begränsade elevantalet på yrkesdansarutbildningen är det inte rimligt att förlägga den delen av utbildningen till fler orter än en. Det angivna platsantalet ska enligt regeringen ses som ett maximum. Att utbildningen dimensioneras till ett visst antal utbildningsplatser innebär inte att ett på förhand givet antal sökande ska antas. Enbart de elever som bedöms klara utbildningens krav bör antas. Statsbidrag med tydliga krav på utförande och kvalitet bör enligt regeringens bedömning ges till de huvudmän som får anordna dansarutbildning. Staten bör skriva avtal med dessa huvudmän. Behörighet, mottagande, urval och antagning till den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen bör enligt regeringens bedömning prövas av ett särskilt organ. Sådana beslut bör inte kunna överklagas. Det särskilda organet bör också bidra till uppföljning och utveckling av kvaliteten i utbildningen. Detta bör innebära en ökad kvalitet och likvärdighet i utbildningen över landet. Möjligheten för huvudmännen att av ekonomiska skäl ta in elever som inte har förutsättningar att klara utbildningen försvinner. I det särskilda beslutsorganets arbete med att organisera och genomföra antagnings- och urvalsprocessen till den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarprogrammet bör ingå att informera om utbildningen och ta emot ansökningar, samt att organisera medicinsk bedömning av läkare eller sjukgymnast. Organet bör vidare svara för utformandet av det färdighetsprov i form av uppdansning inför jury som ska tillämpas på de orter där dansarutbildningen anordnas samt utse jurymedlemmar och administrera juryns arbete. Organet bör även få besluta vilka moment som därutöver ska ingå i antagningsprocessen. De ledamöter som representerar dansprofessionen bör få i uppgift att fullgöra ett programråds uppgifter. Organet blir ett forum där avnämarna och utbildningsanordnarna möts. Genom att dansprofessionen deltar i utvecklingen och uppföljningen av dansarutbildningen skapas förutsättningar för en levande och aktuell utbildning anpassad till yrkeslivets krav. Det särskilda organet bör inrättas inom . Dansarutbildning bör enligt regeringens bedömning i propositionen bedrivas på ett fåtal platser i landet. Elever från hela landet bör därför precis som kunna tas emot där utbildningen bedrivs. Vidare bör en kommun som i sin grund- eller gymnasieskola tagit emot en elev från en annan kommun ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Vid fastställande av kostnaderna bör hänsyn tas till hur mycket statsbidrag som lämnas. Särskilda föreskrifter bör enligt propositionen meddelas om det bidrag som hemkommunen ska betala till en huvudman för en fristående grundskola respektive fristående gymnasieskola när ett bidrag avser en elev som går förberedande dansarutbildning respektive yrkesdansarutbildning. Utbildningens omfattning och innehåll Förberedande dansarutbildning bör enligt regeringens bedömning få anordnas som en särskild utbildning i i dels årskurserna 46, dels årskurserna 79. Regeringen gör vidare i propositionen bedömningen att antalet timmar i timplanen bör utökas för elever som går en förberedande dansarutbildning. Läsåret bör också förlängas. Förlängningen av läsåret bör ägnas åt träning och undervisning i dans. Läsåret bör ha , varav obligatorisk verksamhet får omfatta per läsår och . Undervisning bör kunna förläggas till annan tid än . bör vidare enligt regeringens bedömning i propositionen införas som ett ämne på den förberedande dansarutbildningen i varvid ämnet idrott och hälsa bör utgå. Kurserna i bild och slöjd bör reduceras. Eleverna bör dock ha en möjlighet att på frivillig basis som eget val hämta in hela den ordinarie utbildningen i bild och slöjd. Utbildning om hälsa bör ingå i ämnet dans. I propositionen gör regeringen även bedömningen att bestämmelserna i 10 kap. 30 och 31 §§ i den nya skollagen om placering vid en skolenhet inte bör gälla elever på förberedande dansarutbildning. Enligt bestämmelserna ska en kommun vid placering av en elev vid en viss skolenhet i första hand utgå från vårdnadshavarens önskemål. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet ska, med vissa undantag, få gå kvar där. Dessa bestämmelser bör inte gälla för elever på förberedande dansarutbildning eftersom antagning och urval till förberedande dansarutbildning i huvudsak bör grunda sig på elevens färdigheter i dans. Bestämmelserna i 3 kap. nya skollagen om rätt till särskilt stöd bör enligt den bedömning regeringen gör i propositionen gälla även för den förberedande dansutbildningen, men med undantag för ämnet dans. Även om bestämmelserna om särskilt stöd inte bör gälla i ämnet dans finns inget som hindrar att skolan ger sådant stöd när det bedöms lämpligt. Det kommer att finnas situationer då det är rimligt att elever får särskilt stöd att förbättra sina prestationer och nå kunskapskraven i dans, exempelvis efter kortvarig sjukdom eller skada. Yrkesdansarutbildningen bör enligt regeringens bedömning i huvudsak följa samma regler som gäller för yrkesprogram. Detta motiveras av att dansundervisningen ska vara så omfattande att det inte finns utrymme för både dansundervisning och undervisning i de gymnasiegemensamma ämnen som krävs på ett högskoleförberedande program. I stället bör eleverna läsa gymnasiegemensamma ämnen, med undantag för ämnet idrott och hälsa, i den omfattning som krävs för yrkesprogram enligt bilaga 3 till den nya skollagen (2010:800). Undervisningen i dans bör således enligt regeringens bedömning ersätta undervisningen i ämnet idrott och hälsa. Vidare bör eleverna ha samma rätt som elever på yrkesprogram att läsa utökat program för att skaffa sig grundläggande behörighet för högskolestudier. Eleverna kommer också att omfattas av bestämmelsen i den nya skollagen som ger elever med yrkesexamen som saknar grundläggande behörighet till högskolan rätt att uppnå sådan behörighet inom gymnasial vuxenutbildning. bör enligt regeringens bedömning i propositionen fastställa innehåll och examensmål för yrkesdansarutbildningen. Regeringen gör vidare bedömningen att den föreslagna yrkesdansarutbildningen inte bör ha nationella inriktningar, men att möjlighet bör finnas för eleverna att specialisera sig mot klassisk balett eller modern dans. Specialiseringen bör kunna ske inom ramen för programfördjupning och individuellt val. Läsåret bör enligt regeringens bedömning också förlängas för eleverna på yrkesdansarutbildningen, dock till . Förlängningen av läsåret bör ägnas åt träning och undervisning i dans. Sådan undervisning och träning bör kunna förläggas till annan tid än . Regeringen framhåller i propositionen att en del av yrkesdansarutbildningen ska förläggas till Kungliga baletten och andra fasta danskompanier. Enligt 16 kap. 16 § i den nya skollagen ska ett yrkesprogram innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Inom yrkesprogrammen är dessutom gymnasial lärlingsutbildning en alternativ väg till yrkesexamen. Yrkesdansarutbildningen bör enligt regeringens bedömning omfattas av samma bestämmelser. Nationella kurs- och ämnesplaner i dans bör enligt regeringens bedömning få i uppdrag att i samarbete med företrädare för dansprofessionen utarbeta kurs- och ämnesplaner för dansämnen som sträcker sig fr.o.m. årskurs 4 i t.o.m. gymnasieskolan. De huvudmän som anordnar dansarutbildning bör enligt regeringens bedömning anpassa elevhälsan så att den kan möta de specifika medicinska, fysiologiska, psykologiska och psykosociala behov som eleverna på dansarutbildningen har. Regeringen avser att till de huvudmän som anordnar dansarutbildningen lämna särskilt statsbidrag till förstärkt elevhälsa för de elever som deltar i dansarutbildningen. Regeringen understryker i propositionen också att studie- och yrkesvägledningen bör ha en central plats i dansarutbildningen. Dansarutbildningens speciella karaktär ställer krav på studie- och yrkesvägledningen för både de elever som vill söka till denna och de som redan går där. Delar av statsbidraget till anordnarna av den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen bör även kunna användas till studie- och yrkesvägledning för danseleverna. Behörighet, mottagande, urval, antagning och avskiljande Behörighet, mottagande, urval och antagning Till den förberedande dansarutbildningen i årskurs 46 och årskurs 79 bör enligt regeringens bedömning enbart de elever kunna antas som uppvisat godtagbara förutsättningar efter medicinsk bedömning och uppdansning inför jury. För behörighet till yrkesdansarutbildningen bör samma behörighetsregler gälla som för gymnasieskolans yrkesprogram. Dessutom bör godkänd medicinsk bedömning samt godkänt färdighetsprov i dans krävas. Ansökan och antagning bör således ske till den förberedande utbildningen, inför årskurserna 4 och 7, samt på yrkesdansarutbildningen. Elever som antagits till årskurs 4 bör ha rätt att fullfölja utbildningen fram t.o.m. årskurs 6. Inför årskurs 7 bör eleverna genomgå en ny ansökningsomgång för att bli antagna. En elev som blir antagen till årskurs 7 bör ha rätt att slutföra utbildningen fram t.o.m. årskurs 9. För urval bland sökande till den förberedande dansarutbildningen i årskurs 46 och årskurs 79 gör regeringen bedömningen att uppdansning bör användas som slutligt urvalsinstrument. För urval bland sökande till yrkesdansarutbildningen bör uppdansning och betyg användas som slutliga urvalsinstrument, där betygen är avgörande i de fall två sökande i övrigt bedöms som likvärdiga. Beslut om behörighet, mottagande, urval och antagning bör enligt regeringens bedömning fattas av det särskilda organet. Sådana beslut bör inte kunna överklagas. Avskiljande och övergång till annan utbildning Elever på yrkesdansarutbildning bör enligt regeringens bedömning ha rätt att fullfölja utbildningen endast under förutsättning att eleven av rektor bedöms ha förutsättningar att nå målen för utbildningen. I sammanhanget framhåller regeringen att yrkesdansarutbildningen är en studieväg där prestationskraven är höga. Det kommer att inträffa att elever som antagits av olika skäl har svårt att klara av den progression som är nödvändig, vare sig det handlar om att intresset eller engagemanget har falnat, att viljestyrkan eller talangen inte räcker till eller att fysiologiska bekymmer har uppstått. För den elev som inte har nått den aktuella årskursens mål i dansämnena bör det inte finnas någon garanti att få fortsätta utbildningen. Av hänsyn till de elever som satsar hårt på sin utbildning och har förutsättningar att nå en riktigt god färdighetsnivå inom dansen är det viktigt att undervisningen kan hålla avsedd kvalitet och avsett tempo. Undervisningens nivå ska inte behöva anpassas till de elever för vilka det under utbildningens gång blir tydligt att de inte har kapacitet att fullt ut följa undervisningen. I propositionen gör vidare regeringen bedömningen att rektor bör, efter samråd med en elevs vårdnadshavare, få besluta att avskilja eleven från yrkesdansarutbildningen om eleven saknar förutsättningar att nå målet för utbildningen. Sådant avskiljande bör enbart få ske inför ett nytt läsår. Huvudmännen bör enligt regeringen beakta att elever som mot sin vilja avskiljs från utbildningen kan vara i behov av extra stödinsatser från elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen. Regeringen anför i propositionen att den avser att följa i hur stor utsträckning möjligheten till avskiljande används och hur stödinsatserna ser ut för de elever som eventuellt har avskilts. Bestämmelserna i 3 kap. nya skollagen om rätt till särskilt stöd bör enligt den bedömning som regeringen gör i propositionen inte gälla dansämnena på yrkesdansarutbildningen. Även om bestämmelserna om särskilt stöd inte bör gälla i dansämnena finns enligt regeringen inget som hindrar att skolan ger sådant stöd när det bedöms lämpligt. Det kommer att finnas situationer då det är rimligt att elever får särskilt stöd att förbättra sina prestationer och nå kunskapskraven i dans, exempelvis efter kortvarig sjukdom eller skada. I propositionen gör regeringen bedömningen att de huvudmän som anordnar förberedande dansarutbildning och yrkesdansarutbildning för denna undervisning bör få använda lärare i dans som inte har lärarutbildning eller behörighetsbevis avseende utländsk lärarutbildning. Regeringen anför att det inom dansarutbildningen kan finnas särskilda skäl att frångå bestämmelserna om lärarnas utbildning. För att dansarutbildningen ska nå en hög klass behövs lärare i dans som har kompetens att förmedla relevanta kunskaper, en yrkeskultur och praxisgemenskap. Det är nödvändigt att dessa lärare har egen aktuell erfarenhet som yrkesdansare inom klassisk balett eller modern dans. Elevhem för breddad rekrytering Ett elevhem bör enligt regeringens bedömning inrättas och förläggas till den ort där yrkesdansarutbildningen bedrivs. Möjligheten till boende på hemmet bör omfatta elever på yrkesdansarutbildningen och elever på den grundläggande dansarutbildningen på samma ort som yrkesdansarutbildningen. Ett väl fungerande elevhem torde enligt regeringen vara en första förutsättning för att rekryteringen till dansarutbildningen ska kunna breddas geografiskt och socialt. Regeringen anger i propositionen att den avser att ge statsbidrag till driften av elevhemmet till den huvudman som anordnar yrkesdansarutbildningen. Propositionen Vissa ändringar i skollagen när det gäller gymnasieskolan Kostnader för landstingsdrivna naturbruksprogram ska kunna ingå i underlaget för riksprislistan Regeringen föreslår i propositionen att bemyndigandet att meddela föreskrifter om skyldighet för kommunen att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående skolor i 29 kap. 26 § andra stycket i den nya skollagen (2010:800) ska utvidgas till att omfatta en sådan skyldighet även för landsting. Bakgrunden till förslaget är bl.a. följande. Bidraget till fristående gymnasieskolor ska i första hand bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de program eller inriktningar kommunen själv erbjuder. har bemyndigats att meddela föreskrifter om bidragsbeloppens storlek enligt den s.k. riksprislistan. Berörda kommuners budgeterade bidragsbelopp för de gymnasieprogram de erbjuder ska ligga till grund för bidragsbeloppen. Landsting får erbjuda utbildning på sådana program som avser naturbruk och omvårdnad. anordnar landstingen huvudsakligen naturbruksprogram. I underlaget för riksprislistan ingår dock inte kostnaderna för landstingens naturbruksprogram. Konsekvensen av att landstingens kostnader inte ingår i rikspriset för naturbruksprogrammet är att grundbeloppet i riksprislistan för programmet blir lägre än om även landstingskostnaderna medtagits. Beslut om vissa betyg I propositionen föreslås att betyg i gymnasieskolan ska kunna sättas i ämnen i samtliga de fall undervisning i grundskoleämnen får förekomma i gymnasieskolan. Bakgrunden till förslaget är att en sökande till ett nationellt program som saknar godkänt betyg i engelska från men uppfyller övriga behörighetskrav ändå ska anses behörig om villkoren i 16 kap. 32 § skollagen är uppfyllda. Av 5 kap. gymnasieförordningen (1992:394) framgår vidare att de elever som tagits emot till ett nationellt program med stöd av bestämmelsen ska erbjudas undervisning i engelska på grundskolenivå. Dessa elever ska enligt regeringens uppfattning i propositionen även kunna få betyg i grundskoleämnet engelska. För att bestämmelsen om betyg i 15 kap. 22 § ska vara heltäckande och kunna omfatta, förutom de kategorier som nämns , denna nya kategori av elever på nationella program föreslår regeringen att bestämmelsen ändras. I propositionen föreslås också att hänvisningen i 15 kap. 22 § andra stycket skollagen (2010:800) till 3 kap. 15 § ska ändras till 3 kap. 16 §. I 15 kap. 22 § andra stycket hänvisas felaktigt till bestämmelsen i 3 kap. 15 §. Hänvisningen ska därför ändras till 3 kap. 16 §.