bet · GY01TU6 · 2010-11-24 00:00:00 — 2010/11:TU6 Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2010/11:30 Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet samt fyra följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas även fyra motioner från allmänna motionstiden om avgiftsfinansieringen av vissa verksamheter. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag om att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter inom samtliga trafikslag. Utskottet framhåller att konkurrensvillkoren mellan de fyra trafikslagen härigenom görs mer jämförbara och att det trafikslagsövergripande synsättet kan främjas i enlighet med gällande transportpolitiska principer. Utskottet föreslår också att antar regeringens förslag om att samla tillsynsuppgifter enligt arbetstidsbestämmelserna inom delar av transportområdet hos Transportstyrelsen. Regeringens förslag medför att förändringar behöver göras i 26 författningar på transportområdet. Författningsförslagen föreslås träda i kraft . Utskottet välkomnar att Transportstyrelsens avgifter fortsättningsvis ska bruttoredovisas för att uppnå bättre överblick och styrning. Vidare noteras med tillfredsställelse att har godkänt att museijärnvägar ska undantas från huvudregeln om självkostnadsprincipen i de nya avgiftsföreskrifter som myndigheten avser att fastställa. Utskottet välkomnar också att företrädare för svenskt näringsliv, forskning och offentliga aktörer har kommit överens om att utifrån sina olika roller samverka i bl.a. genomförandet av en samlad översyn av den svenska transportnäringens kostnadsläge och konkurrensförmåga i syfte att stärka näringslivets konkurrenskraft i hela landet. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag. Tre reservationer (S, MP, V) finns i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut dels regeringens förslag i bilaga 2 till 1. lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg, 2. lag om ändring i sjömanslagen (1973:282), 3. lag om ändring i lagen (1975:605) om registrering av båtbyggnadsförskott, 4. lag om ändring i containerlagen (1980:152), 5. lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, 6. lag om ändring i mönstringslagen (1983:929), 7. lag om ändring i lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg, 8. lag om ändring i sjölagen (1994:1009), 9. lag om ändring i körkortslagen (1998:488), 10. lag om ändring i lagen (1998:492) om biluthyrning, 11. lag om ändring i lagen (1998:493) om trafikskolor, 12. lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 13. lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, 14. lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364), 15. lag om ändring i järnvägslagen (2004:519) med den ändringen att orden "Telematikapplikationer för godstrafik" sätts inom citationstecken, 16. lag om ändring i lagen (2004:1167) om vägtransportledare, 17. lag om ändring i lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportarbete, 18. lag om ändring i lagen (2004:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget, 19. lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, 20. lag om ändring i lagen (2006:418) om säkerhet i vägtunnlar, 21. lag om ändring i lagen (2007:58) om elektroniska vägavgiftssystem, 22. lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens, 23. lag om ändring i lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik, 24. lag om ändring i lagen (2009:121) om utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar, dels utskottets förslag i bilaga 4 till 1. lag om ändring i lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer, 2. lag om ändring i lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg. Därmed bifaller propositionerna 2010/11:3 i denna del och 2010/11:30 punkterna 126 och avslår motionerna 2010/11:T2 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2010/11:T5 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (MP, V) Bruttoredovisning av Transportstyrelsens avgifter 2010/11:T2 av m.fl. (V) yrkande 4. Särskilda hänsyn vid avgiftsutformningen 2010/11:T3 av (S), 2010/11:T4 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:T209 av m.fl. (KD), 2010/11:T248 av (KD), 2010/11:T327 av (S) och 2010/11:T355 av och (båda M). Reservation 2 (S, MP, V) Samlad analys av kostnader på transportområdet 2010/11:T4 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 3 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), i (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S) och (V). Ärendet och dess beredning Inför inrättandet av Transportstyrelsen som bildades fick (N 2007:05) i uppdrag att bl.a. lämna förslag till en ny finansieringsform där det ska framgå vilka verksamheter som ska finansieras med avgifter och vilka principer som ska styra valet av finansieringsform (dir. 2008:45). Utredningen lämnade rapporten och avgiftssystem för Transportstyrelsens verksamhet (dnr N2008/3588/TR). Här presenterades tre alternativ för den framtida finansieringsmodellen, varav ett förordades. I rapporten lämnades också förslag på författningsändringar. Rapporten har därefter remissbehandlats. Vidare har Transportstyrelsen redovisat ett regeringsuppdrag om avgifter inom myndighetens verksamhet (dnr TSG 2010-394). Även denna redovisning har remitterats. Regeringen begärde in Lagrådets yttrande och har sedermera valt att följa detta i relevanta delar i propositionen Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet (prop. 2010/11:30). I propositionen ingår dessutom tre författningsförslag som inte har varit föremål för Lagrådets granskning: två av dessa, avseende lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg och lagen (2004:1167) om vägtransportledare, följer de förslag som tidigare underkastats Lagrådets granskning, medan det tredje förslaget som rör järnvägslagen (2004:519) har utformats efter förebild i luftfartslagen (2010:500). Regeringen har därför bedömt att dessa tre förslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådet inte behöver höras. De har däremot ingått i ovannämnda remittering av Transportstyrelsens redovisning. Med anledning av den framlagda propositionen har fyra följdmotioner väckts. I detta betänkande behandlar utskottet också fyra motioner från den allmänna motionstiden om avgiftsfinansieringen av vissa verksamheter. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag i proposition 2010/11:30 finns i bilaga 2. Det bör även nämnas att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22) lämnar förslag till anslag för Transportstyrelsen utifrån de nya finansieringsprinciper som föreslås i propositionen om avgifter i styrelsens verksamhet. Utskottet kommer att behandla regeringens förslag i budgetpropositionen om utgiftsområde 22 Kommunikationer i ett separat betänkande (bet. 2010/11:TU1). Utskottet har i samband med ärendets beredning haft ett informationsmöte med företrädare för transportbranschen och Transportstyrelsen. Utskottet har i ärendet även mottagit en gemensam skrivelse från Näringslivets transportråd m.fl. (dnr RD 160-478-2010/11). behandlar propositionen Följändringar till en reformerad grundlag (prop. 2010/11:3). Denna proposition innehåller bl.a. förslag till ändringar i dels 1 § lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer, dels 34 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg. Regeringen föreslår dock att dessa paragrafer ändras också i propositionen om avgifter i Transportstyrelsens verksamhet. Av samordningsskäl har därför överlämnat nämnda paragrafer till trafikutskottet (prot. 2010/11:5). Regeringens lagförslag i proposition 2010/11:3 finns i bilaga 3. förslag till ny lydelse av paragraferna återges i bilaga 4. I propositionen föreslås att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhantering ska finansieras på ett enhetligt sätt, vilket inte är fallet , och att detta bör ske genom avgifter. För att åstadkomma en sådan ordning föreslås ändringar i ett antal lagar genom att bemyndiganden införs för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter. I vissa fall är det fråga om förtydliganden av befintliga bemyndiganden. Dessutom lämnas förslag på överföring av tillsynsuppgifter enligt arbetstidsbestämmelserna inom delar av transportområdet. Författningsförslagen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter inom samtliga trafikslag. Härigenom görs konkurrensvillkoren mellan de fyra trafikslagen mer jämförbara och det trafikslagsövergripande synsättet kan främjas i enlighet med gällande transportpolitiska principer. antar också regeringens förslag om att samla tillsynsuppgifter enligt arbetstidsbestämmelserna inom delar av transportområdet hos Transportstyrelsen. Jämför reservation 1 (MP, V). tillkännagav som sin uppfattning att regeringen borde tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur en gemensam trafikinspektion skulle vara organiserad (bet. 2004/05:TU4, rskr. 2004/05:64). Utgångspunkten var att en gemensam trafikinspektion skulle bildas . Den dåvarande regeringen gav därefter en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur man kunde inrätta en trafikslagsövergripande organisation för inspektionsverksamhet som rör kontroll av krav på säkerhet och skydd inom transportområdet. avlämnade sålunda (N 2005:09) sitt betänkande, Trafikinspektionen en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet (SOU 2007:4). I denna förordades bl.a. att en gemensam ny myndighet skulle bildas. Den nya regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation, benämnd Transportstyrelsen (dir. 2007:105). har härefter presenterat dels delbetänkandet Transportinspektionen En myndighet för all trafik (SOU 2008:9), dels slutbetänkandet Transportinspektionen Ansvarslag för vägtrafiken m.m. (SOU 2008:44). Efter det att delbetänkandet hade remissbehandlats beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2008:45) att myndigheten skulle inrättas . I enlighet med förslagen i delbetänkandet beslutades även bl.a. vilka verksamheter vid respektive myndighet som skulle föras över till den nya myndigheten och att utgångspunkten var att den nya myndigheten huvudsakligen skulle finansieras via avgifter . Regeringen framhöll i propositionen Transportstyrelsen och dess verksamhet (prop. 2008/09:31) att motiven för en trafikslagsövergripande myndighet var oberoendet mellan det organ som utövar tillsynen och den verksamhet som tillsynen avser, detta för att garantera en effektiv och tillförlitligt genomförd tillsyn ambitionen att samla ett tidigare splittrat tillsynsansvar inom transportsektorn till att i stället utövas av en myndighet önskan att uppnå likformighet och likabehandling mellan trafikslagen. beslutade sedermera om nödvändiga lagändringar för att Transportstyrelsen formellt skulle kunna utöva sin verksamhet vid sitt inrättande (bet. 2008/09:TU3, rskr. 2008/09:94). Transportstyrelsens verksamhet och nuvarande finansiering Transportstyrelsen bedriver verksamhet inom samtliga fyra trafikslag dvs. järnväg, luftfart, sjöfart och väg. Myndighetens kärnverksamhet består av regelgivning, tillståndsgivning och tillsyn inom transportområdet samt ansvar för de register som behövs för att utöva denna verksamhet. utövades verksamheterna inom flera myndigheter Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen, och . I och med inrättandet av Transportstyrelsen avvecklades de två förstnämnda myndigheterna och delar av verksamheten hos de två övriga fördes över till styrelsen. Härutöver har en mindre uppgift hos förts över. I och med inrättandet av Transportstyrelsen är regelgivnings-, tillstånds- och tillsynsverksamheterna inom de fyra trafikslagen organiserade på ett enhetligt sätt. Dock skiljer sig finansieringsprinciperna åt mellan trafikslagen då de tidigare formerna för finansiering alltjämt tillämpas inom respektive trafikslag: Inom vägområdet finansieras Transportstyrelsens verksamhet som avser tillstånd och annan ärendehandläggning samt tillsyn med avgifter om de avser prestationer som tydligt riktar sig till enskilda individer eller företag eller andra definierade avnämare. Även registerhållningen finansieras med avgifter. Däremot finansieras all regelgivning, verksamhet som innebär prövning av beslut och s.k. kollektiva prestationer inom tillsynsverksamheten med anslag. Detsamma gäller för stödjande verksamhet som omvärldsanalys. På körkorts- och yrkestrafikområdet tas avgifter ut vad gäller prövningar av tillstånd och dispenser, t.ex. körkortstillstånd, medan övriga verksamhetsdelar, t.ex. tillsyn och körkortsingripanden, anslagsfinansieras. Inom sjöfartsområdet finansieras Transportstyrelsens verksamhet via farledsavgifter. Dessa tas ut av fartyg som anlöper svensk hamn och baseras på fartygens storlek samt ton lastat och lossat gods. Sjöfartsavdelningen inom Transportstyrelsen finansieras dessutom till en mindre del med anslag, bl.a. för att finansiera sjöfartsregistret. Vidare tar Transportstyrelsen ut avgifter för tillsyn, viss ärendehandläggning och registerhållning. Inom luftfartsområdet är det endast tillstånds- och tillsynsverksamhet som är tydligt definierad i förhållande till individ eller företag som debiteras genom direkta avgifter. Luftfartsavdelningens övriga verksamhet inom Transportstyrelsen finansieras i huvudsak via en s.k. myndighetsavgift som betalas av de personbefordrande flygföretagen och som beräknas per passagerare. I denna verksamhet ingår tillsyn av utländska luftfartyg, medlemsavgift till den internationella civila luftfartsorganisationen (), information m.m. Inom järnvägsområdet är all regelgivning, tillståndsgivning och tillsyn anslagsfinansierad. Så har det varit sedan verksamheterna flyttades från SJ till dåvarande . Skälet var att inom järnvägssektorn skapa liknande ansvarsförhållanden som gällde inom vägsektorn vad avser kostnadsansvar för de trafikföretag som utnyttjar infrastrukturen och som berörs av statens reglering och tillsyn. Arbetstidsregleringen inom vägtransportområdet uppvisar en tämligen komplex struktur. Enligt lagen (2005:395) om arbetstid för visst vägtransportarbete (vägarbetstidslagen) är det som ansvarar för regelgivning, utövar tillsyn och prövar viss dispensansökan. Verket får besluta om föreläggande, förbud och anmälan om åtalsprövning samt, enligt förordningen (2005:399) om arbetstid vid visst vägtransportarbete, meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställighet av lagen. Arbetstiden regleras dock också i arbetstidslagen (1982:673) och EG-förordningen nr 561/2006, med kompletterande nationell förordning (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m., och i förordningen (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter. När det gäller kör- och vilotiderna genomförs kontrollerna av polisen, men enligt vad som uttalats i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 22 s. 79), är det regeringens avsikt att föra över polisens kontroll av efterlevnaden av kör- och vilotidsbestämmelserna hos företag till Transportstyrelsen fr.o.m. . Enligt lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget får som tillsynsmyndighet meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att lagen ska följas. Detsamma gäller enligt lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik med den skillnaden att där pekas inte verket ut som tillsynsmyndighet i lagen, utan i stället i förordningen (2008:770) om tillsynsmyndighet för kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik. På sjöfartsområdet följer av fartygssäkerhetslagen (2003:364) att de arbetstidsrelaterade frågorna ligger inom Transportstyrelsens ansvarsområde. Nya former för finansiering av Transportstyrelsen Regeringen anför att en viktig utgångspunkt för politiken inom transportområdet är att transporter av personer och varor ska ges likartade ekonomiska villkor, oberoende av trafikslag. Regeringen bedömer därför att nuvarande system för finansiering av Transportstyrelsens olika verksamhetsdelar bör revideras så att fördelningen mellan avgiftsfinansiering och finansiering via skattekollektivet i möjligaste mån sker enligt samma principer inom de fyra trafikslagen. Konkurrensförutsättningarna bedöms härmed bli mer jämförbara mellan trafikslagen. Regeringen framhåller vidare att en viktig bakgrund till behovet av den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver är transportsektorns utveckling mot större inslag av marknadsorientering. Regeringen anser att de kostnader som detta för med sig genom ökat behov av regelgivning och tillsyn inom transportsektorn snarare bör träffa marknadens aktörer än samhället i sin helhet. Vidare anförs att avgiftsfinansiering är mer effektiv än finansiering via skattekollektivet eftersom det härigenom skapas en tydlig koppling mellan efterfrågan på Transportstyrelsens tjänster och de resurser som kan tilldelas verksamheten. Regeringen bedömer därför att Transportstyrelsens verksamhet som avser ärendehandläggning, tillsyn och registerhållning i huvudsak bör finansieras med avgifter. Regeringen finner vidare mot bakgrund av vad bl.a. Lagrådet uttalat att Transportstyrelsen har en viss frihet i utformningen av de avgifter som kan komma att följa på de förslag som lämnas i propositionen. Regeringen anför därför att den närmare regleringen av avgiftsuttagen, med vissa undantag, bör ske på lägre författningsnivå och att regeringen följaktligen i förordningar bör bemyndiga Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om avgifter. Som tidigare beskrivits är en del av den verksamhet som Transportstyrelsen tagit över finansierad med avgifter, huvudsakligen när det gäller ärendehandläggning i form av t.ex. prövning av ansökningar om tillstånd, och det finns följaktligen inom transportområdet redan ett regelverk med bemyndiganden från när det gäller avgifter. Regeringen anför dock att det finns behov av tillägg eller förstärkningar i flera av dessa författningar för att uppnå enhetlighet och tydlighet om bemyndigandenas omfattning. När det gäller tillsyn finns endast ett fåtal bestämmelser om avgifter. Eftersom regeringen föreslår att även tillsynen ska avgiftsfinansieras krävs därför nya bemyndiganden inom en rad områden. Regeringen understryker att någon avgiftsskyldighet inte är möjlig i den mån Transportstyrelsens verksamhet, i förhållande till den avgift som transportsektorn skulle betala, inte är kopplad till någon motprestation från myndighetens sida. Således framhålls att de delar av Transportstyrelsens verksamhet som avser regelgivning, prövning av beslut som fattats av annan myndighet, prövning av tvister i avtalsliknande situationer samt andra särskilt angivna ändamål och stabsuppgifter inte bör finansieras med avgifter. Regeringens förslag innebär att ändringar behöver göras i 26 författningar på transportområdet. Författningsförslagen föreslås träda i kraft . Överföring av tillsyn av arbetstidsbestämmelser till Transportstyrelsen Regeringen bedömer att de förhållanden som råder inom arbetstidsområdena i transportsektorn inte kan sägas ligga i linje med tankarna bakom Transportstyrelsens inrättande, dvs. att genom inrättandet av en myndighet med samlat tillsynsansvar på transportområdet skapa bättre förutsättningar för rättssäkerhet, effektivitet och medborgarorientering i tillsynsarbetet. Regeringen påminner om att har framhållit att det finns stora likheter och beröringspunkter mellan uppgifter enligt vägarbetstidslagen och kontrollerna av kör- och vilotiderna hos företag, vilka enligt förslaget bör föras över till Transportstyrelsen. Regeringen bedömer också att fördelen med en samordning av tillsynen inom yrkestrafikområdet motverkar en splittrad tillämpning och tidskrävande förfaranden på ett sätt som överstiger de eventuella nackdelar som en skillnad mellan tillsynerna kan medföra. Regeringen anser att det för de berörda företagens del måste framstå som tydligare och enklare om endast en myndighet är inblandad. Vidare menar regeringen att en sådan ordning förmodligen medför en förenkling av regelverken och deras tillämpning, vilket bör få bäring på företagens administrativa kostnader för att leva upp till reglernas krav. Regeringen anser därför att övervägande skäl talar för en överflyttning av vägarbetstidsansvaret från till Transportstyrelsen. Regeringen bedömer vidare att det saknas anledning att göra en annan bedömning när det gäller ansvaret inom flyg- och järnvägsarbetstidsområdena. Således föreslås att uppgifter enligt lagen om arbetstid vid visst vägtransportarbete och lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget ska föras över till Transportstyrelsen fr.o.m. , såsom redan är fallet med de arbetstidsrelaterade frågorna inom sjöfartsområdet. När det gäller järnvägsarbetstidsregleringen föranleder regeringens förslag ändringar endast på lägre författningsnivå än lag. Förslagen som införs i propositionen handlar i huvudsak om att införa möjligheter till en enhetlig finansiering av samtliga trafikslag inom Transportstyrelsen. Regeringen understryker att ett införande av bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter inte nödvändigtvis innebär att bemyndigandena kommer att utnyttjas fullt ut. Några exakta avgifter och avgiftsnivåer är inte föremål för regeringens förslag. Sådana kommer i stället att framgå av de författningsförslag eller föreskrifter på lägre nivå som kan bli resultatet av att propositionen antas. Regeringen presenterar dock i propositionen mer övergripande antaganden om kostnadsmässiga konsekvenser, baserade på uppgifter från Transportstyrelsen. Dessa redovisas kort nedan. Regeringens förslag bedöms få mycket begränsade effekter på statsbudgeten. Intäkterna från offentligrättsliga avgifter för verksamheterna beräknas 2014 vara lägre jämfört med en situation utan förändringar av nuvarande finansieringsprinciper. På motsvarande vis bedöms skattefinansieringen för Transportstyrelsens verksamhet vara högre 2014 jämfört med dagens situation. Förslaget innebär dock att relationen mellan avgiftsfinansiering och skattefinansiering kommer att justeras för respektive trafikslag, men med olika omfattning. När det gäller vägsektorn innebär förslaget en ökning av avgiftsfinansieringen och inom sjöfartsområdet minskar avgiftsfinansieringen . Inom järnvägssektorn införs avgifter motsvarande av verksamhetens omfattning. För luftfartsområdet sker endast marginella justeringar då Transportstyrelsen bedömer att ytterligare överväganden behövs och då hänsyn måste tas till den mycket ansträngda situationen för branschen. Regeringen framhåller att myndigheten sammantaget gör bedömningen att några överflyttningseffekter mellan trafikslagen med anledning av de förändrade finansieringsprinciperna i regeringens förslag inte kan förutses. Likaså bedöms att förslagets ekonomiska påverkan på företagen är marginell, varför effekten för privatpersoner också bör vara begränsad. Den principiella förändringen av regeringens förslag är störst inom järnvägsområdet eftersom verksamheten där går från att vara helt anslagsfinansierad till att i stora delar finansieras med avgifter. En stor andel av dessa avgifter kommer att riktas mot i dess roll som infrastrukturförvaltare. Regeringen anför att de avgifter som Transportstyrelsen avser att debitera infrastrukturhållare som förvaltar tågspår kan i enlighet med järnvägslagens (2004:519) bestämmelser om banavgifter endast i begränsad utsträckning föras vidare till trafikutövarna och i sin tur till nyttjarna av järnvägssystemet.