bet · GY01AU2 · 2010-12-09 00:00:00 — Utskottet instämmer i regeringens utgångspunkt att forskningen inom arbetsmiljöområdet även fortsättningsvis bör bedrivas vid olika universitet och högskolor och kan konstatera att regeringen avser att närmare utreda behovet av och förutsättningarna för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedlingen inom området. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A217 (S), A249 (S), A278 (S), A280 (S), A286 (S), A300 (S), A350 (S), A369 (S), A407 yrkande 2 (MP) och A417 yrkandena 13 (S). Anslag inom utgiftsområde 14 (arbetslivsdelen) Utgiftsområde 14, området Arbetsliv består av sammanlagt fem anslag. Av nedanstående tabell framgår vid vilka anslag som det finns motioner behandlade (markerade med X). Övriga anslag och ett bemyndigande behandlas kortfattat i slutet av betänkandet. Anslag inom utgiftsområde 14 (arbetslivsdelen) 2:3 för arbetstagares uppfinningar 2:4 Internationella arbetsorganisationen () Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet budgetförslag som gäller . Även motioner om arbete och utbildning om arbetsmiljöfrågor tas upp. Jämför reservation 17 (S, MP, V). har ansvar för tillsynen av att reglerna i arbetsmiljölagen m.m. följs och meddelar med stöd av i första hand den lagen föreskrifter och allmänna råd. Verket ansvarar även för införlivandet av ett antal EU-direktiv och bedriver informationsverksamhet inom arbetsmiljöområdet. Vid planering och prioritering av tillsynsverksamheten väljs de arbetsställen ut som bedöms ha de största arbetsmiljöriskerna. Därutöver avser en del insatser s.k. obligatorisk tillsyn, dvs. sådan som sker på grund av initiativ av skyddsombud, olycksfallsutredningar m.m. Förslag till anslag 2011 Anslaget används bl.a. för myndighetens förvaltningskostnader samt till vissa utgifter för företagshälsovård och bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Sammantaget ökar anslaget med jämfört med , se tabell 5.12 Anslagsutveckling i budgetpropositionen. Anslaget ökar med 2011 med anledning av den satsning på arbetsmiljöpolitiken som aviserades i budgetpropositionen avseende information och kunskap, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare och ökade krav på marknadskontroll och deltagande i standardiseringsarbetet. Vidare görs en satsning på för att i ett pilotprojekt utveckla och prova screening som metod i tillsynsverksamheten. Från anslaget överförs till anslag 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen på utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Anledningen är att avgiftsfinansieringen av verksamhetsstödet upphör och ersätts med anslagsfinansiering. Anslaget föreslås uppgå till (prop. punkt 10 i denna del). S, MP, V I flerpartimotion A367 yrkande 1 i denna del av m.fl. (S, MP, V) presenterar partierna sitt gemensamma budgetalternativ. Partierna föreslår att anslaget tillförs ytterligare 2011 för tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. Detta görs för att nå målet om en bättre arbetsmiljö. En ambition är att tillföra anslaget för att man ska kunna kartlägga hur arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen bäst kan samlas och hur den ska organiseras. Utskottet anser, bl.a. med hänvisning till vad som anförts ovan i avsnittet om arbetslivspolitikens allmänna inriktning, att regeringens förslag till medelsanvisning är väl avvägt och ställer sig därför bakom förslaget (prop. punkt 10 i denna del), vilket innebär att förslaget i motion A367 yrkande 1 i denna del (S, MP, V) inte kan godtas. En sammanställning av utskottets förslag till medelsanvisning på anslag finns sist i betänkandet. de gröna anser i motion A407 att det ekonomiska stödet till måste höjas. Enligt partiet innebär minskade anslag till verket att de verksamheter som varit inriktade på att förebygga risker och som avsett förbättringar av arbetsmiljön har skalats bort (yrkande 1). Partiet vill även ge uppdraget att aktivt bidra med arbetsmiljökunskap i högskolornas och gymnasieskolornas utbildningar. anser att utbildningssystemet är svagt, särskilt när det gäller yrkesinriktade utbildningar, i fråga om utbildning om arbetsmiljö och vikten av skyddsarbete (yrkande 5). I motion A212 av och (båda S) betonar man vikten av arbete och konstaterar att inspektionsverksamheten på arbetsplatserna måste stärkas. m.fl. (S) anser i motion A417 yrkande 4 att regeringens besparingar på har fått negativa effekter på antalet genomförda inspektioner. Som framgått ovan föreslår regeringen en ökning av anslag 2:1 med jämfört med enligt den särskilda satsning på arbetsmiljön för 20092011 som aviserades budgetproposition. Syftet är bl.a. att förstärka informations- och kunskapsspridning om arbetsmiljöfrågor så att fler arbetsplatser, även de minsta, stimuleras till ett effektivt miljöarbete. I årsredovisning konstateras att satsningen fick stor betydelse och att informationsprodukter utvecklades i syfte att öka intressenternas möjlighet att få ett konkret och användbart stöd. Vidare framgår att det kunde märkas en rejäl ökning av trafiken på webbplatsen . Utskottet vill understryka vikten av lättillgänglig information för att komplettera tillsynsverksamheten på arbetsplatserna, så att fler arbetsplatser stimuleras till ett effektivt arbetsmiljöarbete och framför allt nås av den kunskap som finns hos verket. Utskottet ser även med tillfredsställelse på att arbetar aktivt med att effektivisera tillsynsverksamheten för att nå sitt mål att öka den del av arbetsmiljöinspektörernas tid som används till inspektion, s.k. utetid, och på så sätt öka antalet arbetsställen som besökts. Verkets åtgärder för att nå detta mål är förenkling av administrativa rutiner och utökat tekniskt stöd. Utskottet konstaterar att antalet arbetsställen som besöks per inspektör ökade . Utskottet kan i sammanhanget konstatera att i många fall inte anser sig kunna rätta till brister hos arbetsgivare vid misstanke om brott mot straffsanktionerade föreskrifter, då bevisningen är bristfällig. Verket är i dessa fall normalt förhindrat att använda förelägganden eller förbud för att rätta till bristerna. Utskottet vill därför uppmärksamma att regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att överväga och föreslå ändringar i bl.a. arbetsmiljölagstiftningen som syftar till en klarare och effektivare reglering för att genomdriva lagstiftningens krav, t.ex. användningen av vitesförelägganden, straffsanktioner eller administrativa avgifter (dir. 2010:20). I regeringens skrivelse 2009/10:248 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 behandlas frågor om arbetsmiljökunskap i utbildning på gymnasiet och inom och högskolor. Av skrivelsen framgår att arbetsmiljökunskap har integrerats i examensmålen för gymnasieskolans yrkesförberedande program. När det gäller utbildningen inom universitet och högskolor har varje lärosäte själv frihet att utforma olika utbildningar. I examensbeskrivningar för utbildningar till civilingenjör, arkitekt, högskoleingenjör, sjöingenjör och sjökapten finns skrivningar som berör arbetsmiljö på olika sätt. Utskottet vill även uppmärksamma att utbildningsutskottet har avstyrkt yrkanden om arbetsmiljökunskap, senast i betänkande 2009/10:UbU13, med hänvisning bl.a. till examensordningarna för civilingenjörer m.fl. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det ovan anförda motionerna A212 (S), A407 yrkandena 1 och 5 (MP) och A417 yrkande 4 (S). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om möjligheten till kompetensutveckling genom kompetenssparkonton. Frågan om kompetensutveckling genom kompetenssparkonton utreddes . Frågan behandlades av med anledning av riktlinjepropositionen Ett system för individuell kompetensutveckling (prop. 2001/02:175, bet. 2001/02:AU10). Systemet kom aldrig att genomföras då den dåvarande regeringen konstaterade att det trots betydande ansträngningar inte varit möjligt att konstruera ett tillfredsställande system för kompetenssparande som hade brett stöd av arbetsmarknadens parter. Utskottet behandlade frågan senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2009/10:AU2 s. 95 f.). Utskottet har uttalat bl.a. att erfarenheterna från tidigare försök tydligt har visat att ett statligt genomförande skulle innebära ett komplext regelverk. Utskottets inställning i frågan har varit att kompetensutveckling ter sig som en lämplig fråga för arbetsmarknadens parter att diskutera och komma överens om i kollektivavtal. m.fl. (FP) anser i motion A234 att det är dags att föra upp frågan om kompetenskonton på nytt. finns det ingen finansiering som fungerar för dem som under sitt arbetsliv har behov av att förnya sina kunskaper. Ett system med individuella kompetenskonton ska ge möjlighet för en enskild och för dennes arbetsgivare att bidra med medel till kontot för att bekosta bl.a. studier. I motionerna A308 av och (båda KD) och A317 av (KD) föreslås att regeringen utreder införandet av kompetenssparkonton. Utskottet anser att de anställdas utbildning och kompetens måste ses som en viktig konkurrensfaktor för näringslivet. Utskottet har tidigare uttalat att kompetensutveckling av de anställda är en förutsättning för både effektivitet och produktivitet i all näringsverksamhet och också av strategisk betydelse för både den enskilda individen och samhället. Kompetensutveckling leder även till en större rörlighet på arbetsmarknaden, vilket resulterar i att fler vågar byta arbetsgivare. Det framgår av SCB:s personalutbildningsstatistik att deltog knappt två miljoner personer i någon form av personalutbildning, dvs. utbildning som arbetsgivaren eller det egna företaget bekostar helt eller delvis. Detta motsvarar av de sysselsatta i åldrarna . Enligt statistiken räknas en person som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs, varför det totala antalet kursdeltagare i personalutbildning beräknat på detta sätt uppgick till knappt tre miljoner . Detta ger ett genomsnitt på 1,5 kurser per deltagande person. Europeiska socialfonden satsar på 9 nationella projekt som ska bidra till bättre hälsa, ökat lärande och effektivare strategier för kompetensförsörjning i olika typer av organisationer och verksamheter. Målet är att skapa förutsättningar för långsiktig och hållbar nytta för såväl individer som arbetsplatser. Projekten finns över hela landet. Fem projekt vänder sig till sysselsatta inom offentlig sektor, tre till sysselsatta inom privat sektor och ett till sysselsatta inom ideell sektor. Utskottet finner inte anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande i denna fråga. Utskottets inställning är således att kompetensutveckling ter sig som en lämplig fråga för arbetsmarknadens parter att diskutera och komma överens om i kollektivavtal. Motionerna A234 (FP), A308 (KD) och A317 (KD) avstyrks. Sammanställning av anvisningar på anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att bifaller utskottets förslag till medelsanvisning inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. bör även bifalla förslagen till bemyndiganden m.m. på utgiftsområdet. Jämför särskilda yttranden 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop. punkt 10). Motionerna A367 yrkandena 1 och 2 (S, MP, V) och A390 (SD) avstyrks. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden för anslagen 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser, 1:4 Lönebidrag och m.m., 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013, 1:7 och 2:1 (prop. punkterna 48). En sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till medelsanvisning på anslag inom utgiftsområde 14 finns i bilaga 5. Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Arbetsmarknadspolitikens allmänna inriktning, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 3, 2010/11:A276 av (S) yrkande 1 och 2010/11:A367 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 3 i denna del och 2010/11:N278 av (S) yrkande 1, 2010/11:A264 av och (båda S), 2010/11:A276 av (S) yrkande 2, 2010/11:A339 av i och (båda S) yrkandena 1 och 3 samt 2010/11:A355 av m.fl. (S). är på väg ut ur den ekonomiska kris som lamslagit såväl och länderna i som vårt eget land. Konjunkturen håller på att vända, men är arbetslösheten mycket hög. Vi saknar rejäla insatser för att få bukt med arbetslösheten den svenska ungdomsarbetslösheten är en av de högsta inom EU och långtidsarbetslösheten biter sig fast. Den höga arbetslösheten är ett slöseri med mänskliga resurser som riskerar att få långtgående konsekvenser. Att den borgerliga regeringen kraftigt försämrat möjligheten för arbetslösa att få stöd i form av en aktiv och kvalitativ arbetsmarknadspolitik är oansvarigt. På en arbetsmarknad i snabb förändring tvingas allt fler uppleva perioder av arbetslöshet. Tidiga aktiva åtgärder för nytt arbete eller utbildning, dvs. omställning, måste komma till stånd när det blir aktuellt med varsel och uppsägningar. Tiden mellan två jobb måste vara av lärande och utveckling. En aktiv och kvalitativ arbetsmarknadspolitik måste kunna erbjuda en mångfald av utbildningsmöjligheter så att de som förlorat sina jobb så snabbt som möjligt kan komma tillbaka till arbetslivet och ta de jobb som växer fram efter lågkonjunkturen. Matchning och stöd för jobbsökande är bra och effektivt för många arbetssökande i en högkonjunktur, men i en lågkonjunktur måste större resurser läggas på andra typer av insatser som verkligen kan leda till jobb när konjunkturen vänder. behöver fler jobb. Vi föreslår åtgärder för 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter och utbildningsplatser. Det behövs investeringar i det som bygger starkt . Vi vill investera i nya företag, i ökad konkurrenskraft, i nya bostäder, i hållbar infrastruktur, i klimatomställning och välfärd. De unga måste ges chansen att bidra till framtid. när de största ungdomskullarna lämnar gymnasiet, som fyrtiotalisterna går i pension, vill vi uppmuntra företag och organisationer att tidigarelägga framtida anställningar genom ett brett generationsväxlingsprogram. Vi vill som en del av en aktiv arbetsmarknadspolitik införa ett ungdomsavdrag där hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Motsvarande subvention kan ges för den som ger en ung person en praktik- eller traineeplats. Gröna jobb var ett framgångsrikt program för långtidsarbetslösa som vi vill pröva igen. I programmet ska deltagarna jobba med natur- och kulturvård, t.ex. med att röja fram kulturminnen, rusta upp promenadstigar och sköta om tätortsnära skogar. Hälften av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats sedan regeringen tillträdde. I regeringens s.k. garantier får endast en liten andel utbildning eller praktik. Vi vill återupprätta den aktiva arbetsmarknadspolitiken och anser att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ska byggas ut. Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar och föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Vi föreslår ett stöd som riktas till dem som har anställning, men som vill ta steget att vidareutbilda sig eller starta ett företag. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös går in och vikarierar under tjänstledigheten. Vi vill också ge möjlighet för dem som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen att erbjudas ett lönebidrag. Med lönebidragsanställningar riktade mot kultursektorn och den ideella sektorn kan många som tidigare haft tillfällig förtidspension få en ny möjlighet att göra en viktig insats. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om den allmänna inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. Det innebär att motionerna A222 yrkande 3 (S), A276 yrkande 1 (S) och A367 yrkande 3 i denna del (S, MP, V) tillstyrks. och globaliseringen, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A202 av (S), 2010/11:A215 av (S) och 2010/11:A417 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2010/11:A299 av (S). Som svensk arbetssökande kan man välja en arbetsgivare i eller inom EU. Det är fritt att arbeta och bo var man önskar. Utländska företag och utländsk arbetskraft är också ett naturligt inslag på vår svenska arbetsmarknad. Även företag och arbetskraft som kommer från länder utanför EU blir vanligare i . I takt med denna utveckling kan man också se baksidan av globaliseringen. Det är inte alltid som det tillämpas rättvisa löner och arbetsvillkor. Det är viktigt att slå fast att svenska villkor och avtal ska gälla på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har ett ansvar att agera i detta avseende såväl nationellt som på EU-nivå. Det behövs dessutom ett omfattande internationellt arbete för att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagare i världen. Vi i kan inte alltid kontrollera vilka löner arbetarna i andra länder får, men det gäller ändå att så långt möjligt ställa krav på anständiga arbetsvillkor. Det behövs både information till konsumenter och arbetstagare och olika typer av incitament för att öka möjligheterna till rättvisa och bra arbetsvillkor. Arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer måste på olika sätt uppmuntras att fortsätta arbetet för bättre arbetsvillkor och arbetsmiljö. Det behövs initiativ till omfattande och genomgripande arbete för rättvisa arbetsvillkor i och resten av världen. Svårigheterna med gränsöverskridande arbetskraft måste synliggöras mer än , och det är angeläget att frågan tas upp på EU-nivå. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om rättvisa arbetsvillkor för arbetstagare och om problemen för den gränsöverskridande arbetskraften. Det innebär att motionerna A202 (S), A215 (S) och A417 yrkande 5 (S) tillstyrks. Insatser mot ungdomsarbetslösheten, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A211 av m.fl. (S), 2010/11:A321 av m.fl. (S), 2010/11:A339 av i och (båda S) yrkande 2, 2010/11:A366 av m.fl. (S) yrkande 1, 2010/11:A367 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 3 i denna del och 2010/11:A392 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2010/11:A334 av och (båda S). Ungdomsarbetslösheten i är en av högsta. Det är alltså ingen överdrift att beskriva ungdomsarbetslösheten som alarmerande. Den höga ungdomsarbetslösheten är ett slöseri med en hel generations kunskaper och engagemang. För unga handlar arbetslösheten framför allt om två saker, dels att det finns för få arbeten, dels att de arbeten som finns inte matchar de utbildningar och erfarenheter som unga har. I den krissituation som vi befinner oss i just nu är det avgörande att kunna upprätthålla kompetens och se till att de unga som är arbetslösa är redo för arbetsmarknaden när sysselsättningen ökar. Om man inte satsar på kompetenshöjning riskerar många en permanent utslagning. Ett kunskapslyft för unga skulle betyda mycket. Arbetsmarknadsåtgärderna måste innehålla såväl utbildning som praktik. Arbetsmarknadspolitiken för unga ska inriktas på att ge ungdomar den kompetens och erfarenhet som krävs för att få en anställning. För att bryta mönstret med en hög ungdomsarbetslöshet behövs också långsiktiga satsningar på grund- och gymnasieskolan. Vi konstaterar att unga som går ut gymnasiet med godkända betyg har en betydligt lägre arbetslöshet än de som saknar en fullständig gymnasieexamen. Vår långsiktiga ambition är därför att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen . när de största ungdomskullarna lämnar gymnasiet, som fyrtiotalisterna går i pension, vill vi uppmuntra företag och organisationer att tidigarelägga framtida anställningar genom ett brett generationsväxlingsprogram. De unga drabbas särskilt hårt av att arbetsgivare kan stapla visstidsanställningar på varandra . Ungas rätt till trygga anställningar måste stärkas. Även ekonomiska incitament, såsom socialavgifter, måste ses över i detta sammanhang. Ungdomar är en grupp som har betydligt lägre löner och mer otrygga arbetsvillkor än alla andra grupper. Att ha justa villkor är alltid lika viktigt oavsett vilken ålder man har. Ungdomsarbetslösheten ska inte lösas med sämre villkor på arbetsmarknaden utan med satsningar på utbildning, kunskap och kompetens. Vi anser att arbetsmarknadspolitiken behöver en ny helt ny färdriktning som innebär att stängda dörrar öppnas. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om ungdomsarbetslösheten. Det innebär att motionerna A211 (S), A321 (S), A339 yrkande 2 (S), A366 yrkande 1 (S), A367 yrkande 3 i denna del (S, MP, V) och A392 yrkande 1 (S) tillstyrks. Jobbgarantin för ungdomar, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 2, 2010/11:A341 av och (båda S) och 2010/11:A392 av m.fl. (S) yrkande 2. Dagens höga ungdomsarbetslöshet är ett slöseri med en hel generations kunskaper och engagemang. Varje insats för att minska ungdomsarbetslösheten är en långsiktig samhällsvinst. Vi vill att ungdomar från sin första arbetslösa dag ska få hjälp och stöd från Arbetsförmedlingen. Därför vill vi ta bort det aktivitetsförbud som innebär att ungdomar tvingas vänta innan några initiativ tas från Arbetsförmedlingens sida för att t.ex. erbjuda praktik eller utbildning. Vi föreslår att ger regeringen till känna att aktivitetsförbudet ska avskaffas i jobbgarantin för ungdomar. Det innebär att motionerna A222 yrkande 2 (S), A341 (S) och A392 yrkande 2 (S) tillstyrks. Arbetsförmedlingens ansvar för funktionshindrade m.fl., punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A226 av i och (båda S) och 2010/11:A258 av (C). är på väg ut ur den ekonomiska kris som lamslagit vårt land. Konjunkturen håller på att vända, men är arbetslösheten mycket hög. Det saknas rejäla insatser för att få bukt med arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten i är en av de högsta inom EU. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. Fler behövs i arbete för att vi ska kunna ha en god välfärd även . De allra flesta människor kan och vill arbeta; däremot har människor olika förutsättningar för det. Möjligheten till arbete ska finnas för alla i arbetsför ålder. Fysiska och psykiska sjukdomar är funktionshinder så länge som arbetslivet inte anpassas efter människors olika förutsättningar. Med tekniska hjälpmedel, ekonomiskt stöd och anpassade krav och arbetstider kan de allra flesta bidra till sin egen och andras försörjning. Arbetslivet kan inte bara reserveras för dem som kan bidra till . Ansvaret för att alla ska ha ett väl anpassat arbetsliv vilar på oss alla. Staten och kommunerna kan tillsammans med arbetsmarknadens parter göra betydligt mer än . Främjandelagen kan vara ett viktigt verktyg för Arbetsförmedlingen för att bereda arbetshandikappade och äldre arbetstagare sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om betydelsen av att bereda arbetshandikappade och äldre arbetstagare sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden.