bet · GY01MJU1 · 2010-12-07 00:00:00 — 2010/11:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 22 motionsyrkanden med anknytning till budgeten från allmänna motionstiden . tillstyrkte regeringens förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden . Förutsatt att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag innebär detta att ramen för utgiftsområde 20 fastställs till 5 . Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning på anslag och bemyndiganden. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motioner avstyrks. Socialdemokraterna, har, med hänvisning till sina respektive förslag för utgiftsområdet, inte deltagit i utskottets beslut om tilldelningen på anslag. I stället redovisar dessa partier sina ställningstaganden i tre särskilda yttranden. Utskottet har gjort en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen vad gäller utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt en fördjupad uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört i dessa avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av statens satsning på hållbara städer godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. 1. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 3. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 , 4. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 5. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 6. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 7. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 8. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 9. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 10. bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012, högst 2013 och högst 20142016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 20 punkterna 110. anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 20 punkt 11. Motioner om anslag m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ208, 2010/11:MJ218 yrkandena 1 och 3, 2010/11:MJ253, 2010/11:MJ272 yrkande 4, 2010/11:MJ275 yrkande 2, 2010/11:MJ280 yrkande 2, 2010/11:MJ290 yrkande 2, 2010/11:MJ296 yrkandena 7 och 8, 2010/11:MJ301, 2010/11:MJ370, 2010/11:MJ375, 2010/11:MJ383, 2010/11:MJ399 yrkandena 1 och 2, 2010/11:MJ411, 2010/11:MJ449 yrkandena 11, 12 och 16 samt 2010/11:N398 yrkandena 9 och 13. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), i (S)2, (M), (S)3, (FP), (S)4, Per Åsling (C), (S)5, (MP)6, (KD), (SD)7, (V)8, (M), (S)9 och (M). Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2010/11:1 utg.omr. Utskottet behandlar också 22 motionsyrkanden från allmänna motionstiden med anknytning till budgeten, bilaga 1. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 2. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag återfinns i bilaga 3. Allmän miljö- och naturvård är indelat i två områden Miljöpolitik och Miljöforskning. Området Miljöpolitik omfattar frågor som rör naturvård och biologisk mångfald, klimat, vatten- och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, avfall, miljöskydd, miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll, meteorologi, hydrologi och oceanografi, hållbara städer samt internationellt miljösamarbete. Verksamheten vid , och ingår i området. En ny myndighet för havs- och vattenmiljö inrättas . Vidare hör för vatten- och luftvårdsforskning, internationella miljöinstitut, Kärnavfallsfonden och AB till området. Området Miljöforskning omfattar forskning inom utgiftsområde 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) men också forskningsverksamheten vid och (). Utskottens uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra ett uppföljningsprojekt om statens satsning på hållbara städer. Utskottets uppföljning syftar till att ge utskottet ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och beredning av eventuella motioner i ämnet. Uppföljningen har i första hand inriktats på att studera hur satsningen på hållbara städer har organiserats och lagts upp, vilka insatser som görs av delegationen samt vilka andra insatser som görs för hållbar stadsutveckling. Utskottet beslutade att publicera uppföljningsrapporten i rapportserie med titeln av statens satsning på hållbara städer (2010/11:RFR2). En sammanfattning av uppföljningen finns i bilaga 5. Utskottets bedömning finns under avsnittet Utskottets överväganden. Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Utskottets bedömning finns under avsnittet Utskottets överväganden. Uppföljningen finns i bilaga 4. Uppföljning av statens satsning på hållbara städer Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Satsningen avser ett anslag för hållbara städer om totalt . Enligt den förordning som styr bidragsgivningen får statligt stöd ges till åtgärder som främjar hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Det ekonomiska stödet delas ut . Åtgärderna ska vara avslutade . Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp och i första hand inriktats på att belysa hur arbetet med hållbara städer har organiserats och lagts upp, vilka insatser som görs av Delegationen för hållbara städer samt vilka andra statliga insatser som genomförs för hållbar stadsutveckling. Syftet har varit att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och beredningen av eventuella motioner i ämnet. Utskottet har beslutat att publicera uppföljningen i rapporten /11:RFR2 (prot. 2010/11:9). En sammanfattning av rapporten och uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar finns i bilaga 5. Utskottet konstaterar inledningsvis att statens pågående satsning på hållbara städer har lyft fram stadsutvecklingsfrågorna. kan utskottet slå fast att även kritik har framförts mot bl.a. satsningens konstruktion och begränsade omfattning i både tid och ekonomiska resurser. Vidare finns det en viss otydlighet kring inriktningen på satsningen, vilket hänger samman med att det inte finns någon entydig definition av en hållbar stad och att satsningens allmänna del har varit mycket bred, medan det ekonomiska stödet har getts en något smalare huvudinriktning på klimatfrågor. För att uppnå goda resultat av statens insatser är det viktigt att inriktningen och syftet med satsningen är tydlig. Många myndigheter arbetar med hållbar stadsutveckling. Det är därför viktigt att det finns en tydlig ansvarsfördelning och att det uppmärksammas hur olika myndigheter kan lära av varandras erfarenheter i stadsutvecklingsfrågor. Det är också väsentligt att uppmärksamma förekomsten av målkonflikter och hinder i de statliga regelverken för att fortsätta arbetet för en hållbar stadsutveckling. I det fortsatta utvecklingsarbetet kring miljömålen kan prövas hur frågor kring hållbar stadsutveckling på ett tydligare sätt kan föras in i miljömålsarbetet. Utskottet konstaterar att är när det gäller att arbeta för en långsiktigt hållbar stadsutveckling. som det finns fördelar med tidsbegränsade satsningar, bl.a. för att lyfta fram en politiskt prioriterad fråga, vill utskottet betona vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet. Utskottet konstaterar att regeringen i årets budgetproposition har föreslagit att satsningen på hållbara städer fortsätter under . Det är viktigt att de erfarenheter som görs i satsningen kan tas till vara i det fortsatta arbetet med hållbar stadsutveckling. Regeringen har tillsatt en delegation för satsningens genomförande. Denna organisationsform har både för- och nackdelar. En fördel är att en delegation är en fristående och tillfällig enhet som kan överbrygga gamla positionstaganden som finns mellan olika aktörer samt ta till vara det bästa och förstärka de insatser som myndigheterna gör. Ett alternativ hade varit att ge i uppdrag till en myndighet att arbeta med satsningen på hållbara städer. På måste frågorna länkas in i den statliga förvaltningens ordinarie arbete. Utskottet konstaterar att bidraget för hållbara städer leder till att olika initiativ tas, men det är alltför tidigt att uttala sig om vilka reella effekter på stadsutvecklingen som satsningen har haft. Majoriteten av de projekt som har studerats i denna uppföljning skulle ha genomförts även utan statligt stöd, även om de flesta då skulle ha fått en delvis annan utformning. Det faktum att bidragen har gått till projekt som kan genomföras även utan statliga bidrag är ett tecken på att projekten är genomförbara och att projekten inte har konstruerats enbart för bidragsmöjlighetens skull. Utskottet betonar att det är viktigt att se till att bidragen ger ett mervärde och inte enbart blir en extra finansieringskälla för insatser som ändå skulle ha genomförts. Utskottet konstaterar att bidragets konstruktion har styrt mot stora kommuner och redan befintliga projektidéer. Stora kommuner har självfallet större resurser till sitt förfogande för att ta fram projektansökningar och större möjlighet att kunna ta fram medel till den relativt stora andel av projektens finansiering som ska utgöras av egenfinansiering. Utskottet betonar dock att stadsutveckling är lika viktigt i stora som små städer och att det är viktigt att stödet kommer hela landet till godo, både tillväxtregioner och regioner i stagnation. Det är därför viktigt att uppmuntra utvecklingsarbetet även i kommuner som inte har varit aktiva inom området. Utskottet betonar vidare vikten av att ombyggnad av existerande stadsdelar beaktas i stadsutvecklingssammanhang. Det är väsentligt att statliga bidrag ger så stor avsedd effekt som möjligt till så låg kostnad som möjligt. När det gäller stödet för hållbara städer kan utskottet konstatera att det är svårt att bedöma kostnadseffektivitet och relevans mot ändamål. har gjort bedömningen att stödet inte är ett kostnadseffektivt styrmedel för klimatpolitiken. Utskottet utgick från att grönområdens betydelse och möjligheterna till lokal odling i städerna skulle vägas in i satsningen på hållbara städer. Detta har gjorts. Utskottet konstaterar att förtätning och ökad blandning av stadens olika funktioner är en aktuell trend inom dagens stadsutvecklingsarbete. Att förtäta städerna ökar resurseffektiviteten på olika sätt. Utskottet lyfter fram betydelsen av att grönområden och kulturmiljöer skyddas i stadsutvecklingsarbetet. Det är, enligt utskottets mening, viktigt att fortsatt följa frågor om grönområdens betydelse och möjligheter till lokal odling i städerna. Nytänkandet i de projekt som har sökt bidrag har varit begränsat och det finns inga tydliga exempel på innovativ miljöteknik eller möjligheter till ökad svensk miljöteknikexport. Utskottet betonar att det inte är realistiskt att ha alltför stora förhoppningar på att verksamheten ska leda till teknikutveckling. Ansökningsprocessen för det ekonomiska stödet har varit relativt enkel, även om det har funnits delar av den som har varit svåra att hantera för framför allt mindre aktörer. Utskottet konstaterar att inrättandet av en särskild delegation för att hantera en begränsad summa bidragsmedel innebär att en relativt stor andel av de resurser som finns tillgängliga läggs på administration. När satsningen är slut bör det utvärderas om administrationen kring bidragsgivningen har varit effektiv. Utskottet menar att en utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter bör göras och omfatta bl.a. frågan om små kommuner har kunnat ta till vara de erfarenheter som har gjorts från satsningen. Utskottet pekar på vikten av mätbarhet och jämförbarhet i förhållande till andra statliga satsningar inom klimatområdet, t.ex. LIP och Klimp. Det är vidare viktigt att tydliggöra vilken myndighet som är mottagare av de uppföljningar och utvärderingar som görs. Det är viktigt att satsningens resultat och den kunskap som har samlats inom delegationen och i projekten tas om hand när satsningen är slut och delegationen avvecklad. Utskottet vill särskilt peka på vikten av att de lärdomar som delegationen har dragit förs vidare. Utskottet konstaterar slutligen att regeringen redovisar ett antal insatser för hållbar stadsutveckling i sin resultatredovisning till . Utskottet understryker vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling och att det är viktigt att fortsatt följa denna fråga. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om sin uppföljning av satsningen på hållbara städer. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag i korthet godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen för redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning inom bl.a. utgiftsområde 20. Utskottet bekräftade beslutet . Uppföljningen inriktas på havsmiljöfrågor och klimat. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Syftet är att utskottet ska kunna göra prioriteringar vid beredning av regeringens budgetförslag. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport redovisas i bilaga 4 i betänkandet. Utskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Utskottet har förståelse för de svårigheter som finns när det gäller att göra en rättvisande resultatredovisning i årets budgetproposition eftersom miljömålssystemet är under förändring. har detta försvårat arbetet med att analysera regeringens resultatredovisning. När det gäller resultaten gör utskottet följande bedömningar. Utskottet har i olika sammanhang framhållit att det är allvarligt att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. har utskottet lyft fram att det är glädjande att de svenska utsläppen minskar. Av årets resultatredovisning framgår att minskningen av de svenska utsläppen av växthusgaser fortsätter. Enligt utskottet är detta självfallet glädjande även om det behövs insatser i alla länder för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Utskottet anser att det är positivt att enligt regeringens bedömning dels det nationella klimatmål som antagits av för perioden 20082012 bör kunna nås, dels att även målet kommer att kunna nås med de åtgärder som har redovisats av regeringen. Vidare anser utskottet att det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehöll den trend som kan iakttas dvs. om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning. Utskottet noterar att regeringen inte har relaterat frågan om måluppfyllelse till det svenska överskottet av utsläppsrätter, vilket kan komma att påverka etappmålet för de svenska utsläppen av växthusgaser. Frågan har behandlats av i ett tillkännagivande med anledning av en redogörelse från . Utskottet har förståelse för att det är svårt att fastställa hur stort det svenska överskottet blir eftersom åtagandeperioden ännu inte är slut. Utskottet utgår dock från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Likaså utgår utskottet från att regeringen i sin resultatredovisning till väger in alla aspekter som har betydelse för bedömningar om måluppfyllelse av de miljökvalitetsmål som har fastställt inklusive de etappmål eller delmål som är kopplade till respektive mål. Utskottet har erfarit att det pågår en process på den internationella nivån, inom bl.a. EU, när det gäller hanteringen av överskottet av utsläppsrätter. Enligt utskottets mening är det angeläget att är pådrivande i internationella sammanhang för att minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet anser att det är väsentligt att frågan om hanteringen av överskottet av utsläppsrätter ingår som en del i internationella klimatarbete. Utskottet har konstaterat att tillståndet i våra hav är oroande. Denna bedömning kvarstår. Enlig utskottets mening finns det vissa glädjande tecken på att havsmiljön förbättras. Ett sådant exempel är att arbetet med att bilda skyddsområden har gått framåt. första , , invigdes . Ett annat exempel är att östra torskbestånd visar tecken på återhämtning. Utskottet vill framhålla att det finns ett fortsatt behov av att insatser mot utkast av fisk vidtas. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri samt omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Utskottet konstaterar att det sker ett förändringsarbete som rör havsmiljöfrågorna. Därtill kommer de förändringar som gäller för alla miljömål. Utskottet anser att det är positivt att regeringen aviserar fortsatta åtgärder för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och i kombination med förslag om betydande anslagsförstärkningar. vill utskottet understryka att regeringens redovisning av resultatet av insatserna behöver förbättras. Det är, enligt utskottets mening, särskilt angeläget när det föreslås en betydande resursförstärkning för att kunna göra bedömningar om åtgärdernas effektivitet och bidrag till måluppfyllelse. Utskottet konstaterar att resultatinformationen i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 behöver utvecklas. Utskottet anser att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Insatserna ska bidra till att de fastställda målen uppnås. Utskottet anser att det är en fördel att frågor om hur målen ska följas upp behandlas i samband med att nya etappmål tas fram och beslutas. Regeringen behöver leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning enligt gällande riktlinjer. En viktig utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet bör, enligt utskottets mening, vara att underlätta och utskottens arbete med uppföljning och utvärdering. att resultatredovisningen bör få en tydligare inriktning mot att redovisa och analysera uppnådda resultat i stället för att redovisa nya insatser att , regeringens och förvaltningens behov av resultatinformation måste beaktas i det fortsatta arbetet med att utveckla miljömålssystemet att strukturen för uppföljning av miljökvalitetsmålen med tydliga mål och indikatorer behöver utvecklas att det finns behov av ökad långsiktighet i valet av vilka indikatorer som redovisas samt redovisning av jämförbara tidsserier så att kan följa utvecklingen att åtgärder för att nå målen inom klimatområdet respektive havsmiljöområdet behöver redovisas samlat eftersom insatserna ofta sker inom ramen för andra utgiftsområden. I och med att en sådan redovisning inkluderar många olika samhällssektorer kan det vara lämpligt att med jämna mellanrum inför utskottets budgetberedning redovisa resultat även i form av en särskild resultatskrivelse. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård i enlighet med vad utskottet föreslår och vad som framgår av bilaga 2. Därmed bifaller regeringens förslag om medelstilldelning på anslagen. bifaller även regeringens förslag om bemyndiganden under detta utgiftsområde. avslår samtliga motionsyrkanden med förslag om annan fördelning på anslag och om nya anslag under utgiftsområdet m.m. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V), 2 (SD) och 3 (MP, V). Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. Beslutsordningen innebär att tar ställning till dessa poster genom ett beslut. Alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster är sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2010/11:FiU1) behandlat regeringens och partiernas förslag till fördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Detta betänkande justerades och ligger till grund för rambeslut som fattas om statsbudgeten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena . har därmed ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som angivits i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområde 20 är 5 . När fattat beslut om fördelningen av utgifterna i statsbudgeten på utgiftsområden tas ställning till anslagsfördelningen inom respektive utgiftsområde.