bet · GY01SoU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Modellen tar i högre grad hänsyn till landstingens faktiska kostnader för tolkverksamheten . har regeringens uppdrag att utvärdera den nya fördelningsmodellen. Resultaten ska redovisas . , 20092011, genomför regeringen en försöksverksamhet med service- och signalhundar. För detta ändamål avsätts . får i uppdrag att sammanställa aktuell kunskap och statistik kring barn med en kombination av omfattande funktionsnedsättningar och omfattande medicinska behov samt utifrån detta i samverkan med huvudmännen, på nationell basis utveckla stödet till målgruppen. Avsikten är att landsting och kommuner helt ska ta över ansvaret och finansieringen för detta stöd. För ändamålet avsätts 2011. Regeringen avser sedan att avsätta 2012 och 2013 och 2014. avser regeringen att stödja insatser för attitydförändringar på arbetsmarknaden för att förbättra möjligheten för personer med funktionsnedsättning att arbeta. Uppdraget är planerat att löpa med start . För detta ändamål avsätts . Statskontoret har i rapporten för funktionshindrade Förslag till ny bidragsprocess för anslag 16:4 (2008:8) granskat bidraget till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att stöd för att främja möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att ta del av samhällslivet bör hanteras inom respektive utgiftsområde. flyttades därför verksamhet och medel motsvarande från anslag 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning till olika anslag under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen föreslår därutöver följande förändringar: , som utgått till () för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning, förs över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:3 Talboks- och . som tidigare utgått till () för sysselsättningsfrämjande verksamhet m.m. förs över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:3 Talboks- och . som finansierar kvarvarande verksamheter genom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning föreslås flyttas till anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Skälen till detta är att de två anslagen, som föreslås bli ett, har många utgiftsposter och att en sammanslagning förväntas ge en bättre överblick av bidragsfördelningen till verksamheter som vänder sig till personer med funktionsnedsättning. har beslutat om ett förtydligande i LSS som innebär att tillsyn ska omfatta all verksamhet som omfattas av lagen, även t.ex. enskilda assistansanordnare (prop. 2009/10:176, bet. 2009/10:SoU21, rskr. 2009/10:300). Till följd av den utökade tillsynsuppgiften minskas anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med . Anslag 9:1 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. Regeringen anser att antalet personliga ombud bör öka. För att bidra till finansieringen av ökningen av anslag 4:1 Personligt ombud minskas anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med . Anslag 4:1 Personligt ombud under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. En finansiell konsekvens av att regeringens treåriga satsning på suicid prevention upphör 2010, är att anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet ökas med och att det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslag 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny oberoende granskningsmyndighet med ansvar för kvalificerad och systematisk uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården. Regeringen har beslutat att utvidga uppdraget med uppgifter inom områden (dir. 2010:90). Till följd av denna utvidgning minskas anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med 2011, 2012 och 2013 och tills vidare. Anslag 1:12 Myndigheten för vårdanalys under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. Med dessa förändringar upphör anslag 3:2 Bidrag till viss verksamhet inom handikappområdet. ökar anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med . Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion So443 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en totalöversyn av tolkverksamheten för döva, hörselskadade och dövblinda. I motion So444 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att statsbidragen till tolktjänster för döva bör fördelas efter antalet beställda tolkuppdrag. I motion So484 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om att Utredningen om tolktjänst för döva och hörselskadade bör se över statsbidraget till dövtolksverksamhet med syfte att få bort de stora skillnaderna i ersättning för tolkuppdrag. Regeringen har utsett en särskild utredare som ska kartlägga och analysera hur den nuvarande regleringen, finansieringen, organiseringen och tillsynen av tolktjänster till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden. Utredaren ska lämna de förslag, inklusive förslag till författningsändringar, som föranleds av analysen. Analysen ska omfatta frågor som rör klargörande av begreppet vardagstolkning. Analysen ska också omfatta upphandling, IT-utveckling och utvecklingsmöjligheter för distanstolkning samt säkerställande av framtida statistiska uttag om bl.a. brukarnas behov. Målsättningen ska vara en brukarorienterad modell för en tolktjänst med en ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation. Regelverket för tolktjänsten ska vara tydligt, förutsägbart och lättöverskådligt (dir. 2010:87). Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och tillstyrker densamma. Utskottet konstaterar att det pågår en utredning som ska kartlägga och analysera hur den nuvarande regleringen, finansieringen, organiseringen och tillsynen av tolktjänster till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden. Utskottet välkomnar utredningen och anser inte att den bör föregripas. Motionerna So443 (S), So444 (S) och So484 (KD) avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Regeringens förslag till medelsanvisningar under anslagen 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation, 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder och 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. bifaller även det bemyndigande som regeringen begärt under anslaget. avslår två motionsyrkanden om annan medelsanvisning under anslaget. Med bifall till motionerna So521 (SD) och So580 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om nationella riktlinjer för bemanning i demensvården. avslår motionsyrkanden om äldrepolitikens inriktning m.m., hemsjukvård, äldre homo-, bi- och transsexuella personer, bostäder för äldre, parboende, förebyggande insatser, stöd till anhöriga, personal- och kompetensförsörjning m.m., användning av läkemedel och psykisk ohälsa bland äldre. Jämför reservationerna 16 (S), 17 (MP, V), 18 (V), 19 (S, V), 20 (S, MP), 21 (S, MP, V), 22 (V), 23 (S, MP, V), 24 (S), 25 (V), 26 (M, FP, C, KD), 27 (V), 28 (S, MP, V), 29 (S), 30 (MP) och 31 (V). Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Regeringen aviserar en rad nya satsningar inom äldrepolitiken. Huvuddelen av kostnaderna för dessa nya satsningar finansieras genom att äldre satsningar som finansieras av anslaget gradvis fasas ut. Utöver finansiering genom omdisponeringar tillförs anslaget ytterligare . Bland satsningarna kan nämnas bl.a. följande: för ett värdigt liv i äldreomsorgen, för lokala värdighetsgarantier, för en sammanhållen vård och omsorg för äldre, för en ökad valfrihet i äldreomsorgen, för förebyggande insatser, för ett ökat självbestämmande i boendet för äldre, för teknik för äldre, för ett omvårdnadslyft för äldreomsorgens medarbetare och för ett program för god äldreomsorg. har beslutat om en resursförstärkning av stödet till personer som vårdar eller stödjer närstående (prop. 2008/09:82, bet. 2008/09:SoU19, rskr. 2008/09:249). kommer resursförstärkningen att föras över till anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Med anledning av det ökas det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med och anslag 5:1 minskas med motsvarande belopp. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) beslutade om en särskild satsning på äldreomsorg som dels innebar en anslagsförstärkning för att stödja införandet av förslag om en nationell värdegrund i äldreomsorgen med , med och med , dels en tillfällig förstärkning av anhörigstödet med samt . Mot bakgrund av det minskas anslag 5:1 med jämfört med . Anslaget hade också en tillfällig förstärkning på under 20082010 till följd av ett tidigare anslagssparande. Anslaget minskas därför med . har arbetet med öppna jämförelser inom verksamheter och arbetet med årliga brukarundersökningar inom vård och omsorg om äldre förts inom ramen för samma regeringsuppdrag. Finansieringen har kommit från två anslag. För öppna jämförelser har använts från anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. och har använts för brukarundersökningar från detta anslag. För att få till stånd en samlad, förenklad och ändamålsenlig finansiering av regeringsuppdraget om öppna jämförelser och brukarundersökningar bör resurserna till ändamålet samlas på anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Regeringen föreslår därför en omdisponering av resurserna som innebär att anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med och att anslag 5:1 minskas med motsvarande belopp. har i nära 30 års tid stött det FN-anknutna forskningscentret i . Det är en mellanstatlig organisation som sysslar med alla aspekter på social välfärdspolicy och forskning. Det svenska medlemskapet har tidigare finansierats via . Regeringen avser att finansiera det fortsatta medlemskapet från anslag 5:1. Med anledning av det ökas anslaget med och anslaget 9:1 minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med jämfört med . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen avser att besluta om bidrag för forskning om äldre och investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende samt trygghetsboende för äldre. Regeringen har åren 20072009 avsatt sammanlagt i stimulansbidrag till kommuner och landsting med avsikt att stödja huvudmännens arbete med att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer. Stimulansbidraget har omfattat sju prioriterade områden: rehabilitering, kost och nutrition, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förstärkt läkartillgång, socialt innehåll och förebyggande insatser. För att mer effektivt stödja äldreomsorgen och övrig socialtjänst i att utveckla en kunskapsbaserad praktik har regeringen infört nya former för det nationella stödet. Grunden har lagts genom beslut om en plattform för nationell samverkan där staten och huvudmännen gör överenskommelser om gemensamma målsättningar och prioriteringar. Syftet är att stimulera kunskapsutveckling och brukarmedverkan inom äldreomsorg och socialtjänst. Inom ramen för arbetet för en evidensbaserad praktik har regeringen och Kommuner och Landsting slutit en överenskommelse om ett utvecklingsarbete, Program för god äldreomsorg. Inom ramen för programmet har bl.a. satsningar gjorts för att stimulera entreprenörskap och ökad mångfald av utförare inom äldreomsorgen. har på regeringens uppdrag utsett två nationella , Nationellt Anhöriga och Svenskt Demenscentrum. De ska samla in, strukturera och sprida kunskap samt stimulera utvecklingsarbete i kommunerna. publicerade Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom 2010. Nya bestämmelser har införts fr.o.m. i 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) och i 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om att kommuner och landsting vid behov ska upprätta en individuell plan när den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda. Syftet med den individuella planen är att tydliggöra huvudmännens ansvar för den enskilde, bl.a. för äldre personer som har behov av både vård- och omsorgsinsatser, vilka krav som kan ställas på huvudmännen och hur ansvaret är fördelat mellan dem. Närmare två tredjedelar av landets kommuner ansvarar för hemsjukvården. Regeringen vill stödja utvecklingen så att även resten av landets kommuner på frivillig väg kan ta över ansvaret för hemsjukvården från landstingen. Regeringen har därför tillsatt en nationell samordnare för hemsjukvården som dels ska stödja landstingen och kommunerna i processen med att föra över huvudmannaskapet från till kommunerna, dels utreda frågan om kommunerna ska ges befogenhet att anställa eller på annat sätt tillhandahålla läkare. har i uppdrag att under 20102012 göra en nationell tillsynsgenomgång av vården och omsorgen om äldre. Särskilt fokus ska ägnas frågor om hur äldreomsorgen och hälso- och sjukvården samverkar med varandra. En organisationskommitté har fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny oberoende granskningsmyndighet. Myndigheten ska bl.a. ansvara för kvalificerad och systematisk uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:90) ska myndigheten även utföra uppgifter inom områden som ligger i gränssnittet mellan vård och omsorg, t.ex. missbruksfrågor eller kommunens vård och omsorg om äldre. Värdigt liv i äldreomsorgen antog regeringens proposition Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116, bet. 2009/10:SoU18, rskr. 2009/10:289). En ny bestämmelse i socialtjänstlagen (2001:453) om en nationell värdegrund för äldreomsorgen har införts. Värdegrunden innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. infördes en bestämmelse i socialtjänstlagen om att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Vidare gavs kommunerna möjlighet att lämna kompensation till en enskild person genom en ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. får lämna kompensation bl.a. när bistånd inte lämnats inom skälig tid eller när en garanti som lämnats inte fullgjorts. Författningsändringarna träder i kraft . Regeringen har avsatt sammanlagt för bl.a. stöd till huvudmännen för utbildning i värdegrundsarbete och för ett system med värdegrundsmärkning. har därför fått i uppdrag att stödja utvecklingen av en utbildning i värdegrundsarbete för bl.a. biståndsbedömare och arbetsledare inom och enskild äldreomsorg och att ta fram ett handlednings- och informationsmaterial om den nationella värdegrunden. Vidare har styrelsen getts i uppdrag att tillsammans med bl.a. Kommuner och Landsting ta fram kriterier för värdegrundsmärkning och att ta fram ett system för värdegrundsmärkning. I uppdraget ingår att stödja kommuner som önskar skapa lokala värdighetsgarantier. För att bidra till att öka rättssäkerheten och effektivisera och kvalitetssäkra handläggningen av biståndsbesluten har styrelsen getts i uppdrag att utveckla ett nationellt instrument som underlag för bedömning av biståndsbehov. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, trädde i kraft . Lagen är när det gäller verksamhet inom frivillig för kommunerna. hade 81 kommuner, främst kommuner i storstadsregionerna, infört valfrihetssystem enligt LOV för socialtjänstverksamhet. Det vanligaste området med fritt val är hemtjänst i äldreomsorgen. Ett viktigt syfte med lagen är att verka för en ökad mångfald av utförare. presenterade en rapport där det framgår att i varannan kommun där valfrihetssystem har införts finns utförare med särskild inriktning verksam. Vanligast är att utförare profilerar sig genom att erbjuda personal som talar finska eller andra inom- eller utomeuropeiska språk. Investeringsstöd för äldrebostäder som kunnat lämnas för byggande av särskilt boende kan under 20102012 också lämnas för byggande av trygghetsboende för personer . Sedan investeringsstödet infördes och fram till har totalt 6 167 lägenheter i särskilt boende och trygghetsboende beviljats investeringsstöd. Genom en särskild satsning som omfattar under 20102011 har i uppdrag att stödja kommunernas planering, nytänkande och utveckling av boende för äldre. Regeringen genomför en treårig satsning på att stärka det hälsofrämjande arbetet. Det sker genom det uppdrag som lämnats till och om att utarbeta en vägledning som kan vara till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Mot bakgrund av uppdraget och inom ramen för arbetet med prestationsbaserade statsbidrag ska även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. har i uppdrag att i samarbete med Myndigheten för samhällsskydd och krisberedskap, och ta fram en nationell handlings- och åtgärdsplan för säkerhetsfrämjande arbete för äldre personer. ändrades bestämmelsen i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) så att kommunerna ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har en funktionsnedsättning. har i uppdrag (S2009/5077/ST) att utarbeta en vägledning m.m. för tillämpning av den nya bestämmelsen och följa upp och utvärdera konsekvenserna av den ändrade bestämmelsen. Personal- och kompetensförsörjning m.m. Regeringen har inlett ett arbete med att stödja utvecklingen av strukturer som ska stärka kompetensen inom äldreomsorgen och har fått flera uppdrag. Styrelsen ska utveckla dels en nationell chefsutbildning för chefer inom äldreomsorgen, dels särskilda utbildningar i värdegrundsarbete, t.ex. för arbetsledare och biståndshandläggare. Styrelsen ska lämna förslag på hur ökad geriatrisk och gerontologisk kompetens inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen kan uppnås. Styrelsen ska även ta fram ett vägledande underlag i vilket det preciseras vilka kunskaper som enligt 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) kan behövas dels för grundläggande arbete, dels för specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. I överenskommelsen med Kommuner och Landsting om Program för god äldreomsorg ingår dessutom satsningar på utveckling av ledarskap. är kommunerna genom en ny bestämmelse i 5 kap. 6 § socialtjänstlagen skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. I den nya strategin för de nationella minoriteterna, Från erkännande till egenmakt (prop. 2008/09:158), har regeringen lyft fram behovet av att kunna få äldreomsorg på nationellt minoritetsspråk. trädde lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk i kraft. Stimulansbidraget till kommuner och landsting för läkemedelsgenomgångar har resulterat i flera positiva effekter. Flera av huvudmännen redovisar att läkemedelsgenomgångar kan ge samhällsvinster genom att minska antalet läkemedel, antalet besök på akutsjukhus och antalet inläggningar på sjukhus på grund av läkemedelsrelaterade problem. Huvudsyftet med läkemedelsgenomgångar är att optimera den äldres läkemedelsanvändning, att få en ökad patientsäkerhet och att säkra vård- och omsorgspersonalens engagemang, ansvar för och kunskap om läkemedel och läkemedelshantering. Psykisk ohälsa bland äldre infördes nya bestämmelser i 5 kap. 8 a § socialtjänstlagen (2001:453) och i 8 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelse om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. har i uppdrag att utarbeta en vägledning om vad överenskommelsen bör innehålla och att ta fram och ansvara för en webbaserad kunskapsportal på psykiatriområdet (S2006/9394/HS). Styrelsen har i uppdrag att ta fram och ansvara för en webbaserad kunskapsportal för personal på alla nivåer som arbetar med vård av och omsorg om äldre personer och att utreda portalens utvecklingsmöjligheter (S2009/9450/ST). Styrelsen har även i uppdrag att ta fram en vägledning för ökat stöd till äldre personer med psykisk ohälsa, sjukdom eller funktionsnedsättning (S2010/2666/ST). Regeringen tillsatte 2009 en särskild utredare som ska klargöra och analysera förutsättningarna för att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord (dir. 2009:79). Utredaren lämnade betänkandet Händelseanalys vid självmord inom hälso- och sjukvården och (SOU 2010:45). Regeringen har med anledning av betänkandets förslag gett Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (Nasp) vid i uppdrag att genomföra en pilotstudie för att förebygga självmord. Motioner med anslagseffekt 2011 I motion So513 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 1 yrkas att till anslag 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att de avvisar regeringens förslag om starta-eget-bidrag inom äldreomsorgen samt förslaget om förstärkningar av valfrihetssystem (LOV). och (båda SD) yrkar i motion So535 (delvis) att till anslag 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att de vill ge kommunerna ett statligt investeringsstöd med syftet att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende (). De vill också ge ett statligt stimulansbidrag med syftet att ge så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt chansen att få nylagad, välsmakande och näringsrik mat (). De vill vidare utöka anhörigstödet (), anvisa medel till ett riktat stöd för brottsprevention (), erbjuda de äldre en värdig vård i livets slutskede () och rikta särskilda anslag för att öka den sociala samvaron på ålderns höst (). Motionärerna anför även att de vill omdisponera av regeringens satsning vad avser äldresatsning och värdighetsgarantier. I motion So513 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 2 (delvis) begärs ett tillkännagivande om en ökad livskvalitet för äldre. Motionärerna vill att tryggheten, friheten och livskvaliteten för äldre ska stärkas. Verklig valfrihet ska gälla i vardagen för dem som använder äldreomsorgen, och kommunerna ska ges tillräckliga resurser för att fler ska kunna anställas i äldreomsorgen. Motionärerna vill införa en stimulans till kommunerna för fria timmar. Äldre ska genom en parbogaranti kunna bestämma om de vill fortsätta att bo tillsammans. Motionärerna vill också införa ett maxtak på för timavgiften i och stimulera kommunerna att erbjuda äldreomsorg på andra språk än svenska. Delvis liknande yrkanden finns i motion So253 av (S), i motion So449 av (S) och i motion So457 av m.fl. (S). I motion So223 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av maxtaxan i äldreomsorgen. I motion So518 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om förbättrade möjligheter för kooperativa lösningar inom äldreomsorgen. I motion So207 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att införa valfrihet inom äldreomsorgen.