bet · GY01UbU2 · 2010-12-09 00:00:00 — Utskottet välkomnar regeringens tidigare och aktuella satsningar på nya utbildningsplatser. Dessa satsningar är väl avvägda. Utskottet kan inte se något behov av en höjning av det tilläggsbidrag som kan ges till studenter med barn utöver ordinarie studiemedel. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, 5 , för under anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. och avslår därmed ett motionsyrkande om annat anslagsbelopp. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till 2009. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Regeringens förslag om att totalbeloppet i studiemedlet ska höjas fr.o.m. (som har behandlats ovan) innebär att anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. ska ökas med . Regeringen beräknar och föreslår utöver den nyssnämnda ökningen av anslagsnivån följande förändringar av anslagsnivån . I propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) har regeringen föreslagit en utökad satsning på yrkesvux för . Regeringen anser att satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) ska fortsätta även 2011. Anslaget för studiemedelsräntor bedöms 2011 öka med . har beslutat att studiemedelsberättigande studier på grundskole- och gymnasienivå ska kunna ingå i en etableringsplan och att en nyanländ invandrare då ska ha rätt till etableringsersättning i stället för att behöva söka studiemedel (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Regeringen bedömer att utgifterna för studiemedelsräntor kommer att minska med 2011. förväntas antalet studenter som antas till polisutbildningen sjunka, varför utgifterna för studiemedelsräntor bedöms minska med 2011. har i samband med vårtilläggsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, utg.omr. 15, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutat att anvisa medel till en satsning i på 500 nya yrkeshögskoleplatser, 500 nya platser inom yrkesutbildning inom yrkesvux och 500 nya högskoleplatser under 20102011. innebär satsningen att anslaget bedöms öka med ytterligare . har i samband med budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) beslutat om medel som berör anslaget för studiemedelsräntor och 2011 för en tillfällig satsning 2010 med 3 000 platser inom , 10 000 platser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning samt 10 000 platser vid universitet och högskolor. Regeringen bedömde att samma antal platser bör tillföras även . Anslaget bedöms för dessa satsningar öka med . Höjningen av totalbeloppet i studiemedlen fr.o.m. och höjningen av fribeloppet fr.o.m. innebär ökade utgifter för studiemedelsräntor med 2011. Utöver ökningen av platser som hänvisas till ovan har platserna inom och yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning ökat 2010 genom den satsning på utbildning som beslutat enligt regeringens förslag i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Dessa satsningar som upphör bedöms innebära en ökning av utgifterna för studiemedelsräntor med . har med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) beslutat att anvisa medel för yrkesutbildning inom gymnasial vuxenutbildning och inom . Satsningarna, som fortsätter , innebär ökade utgifter för studiemedelsräntor på 2011. har även anvisat medel för speciallärarutbildning och för kompletterande utbildningar för personer med utländska examina. Budgeteffekten av dessa satsningar bedöms 2011 medföra behov av en ökning av anslaget med . De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna för studiemedelsräntorna är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Förändringar av upplåningsräntan och prisbasbelopp jämfört med antaganden i budgetpropositionen ger den sammantagna effekten att utgifterna bedöms minska med 2011. Den främsta anledningen till att utgifterna beräknas minska är att upplåningsräntan bedöms bli lägre jämfört med räntan så som den beräknades i budgetpropositionen . Trots att den utestående skulden för studielån i beräknas fortsätta att öka bedöms ränteutgifterna minska med motsvarande 2011. Anslaget för studiemedelsräntor omfattar även avskrivningar av studielån. Utgifterna för avskrivning har ökat och beräknas öka även . kommer att ha utökat antagningen av studenter till psykologutbildningen med motsvarande 60 helårsstudenter . Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. anvisar ett ramanslag på 5 för . Socialdemokraterna, och begär i motion 2010/11:Ub425 yrkande 1 i denna del att anvisar mindre till anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. än vad regeringen anslagit. Anslagsminskningen är en konsekvens av att regeringens förslag om en höjning av lånedelen i studiemedlet avvisas. Utskottet har ovan ställt sig bakom förslaget om en höjning av lånedelen i studiemedlet och tillstyrker mot den bakgrunden regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionen. 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, , för under anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. Anslaget används för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, s.k. Rg-bidrag. Bidraget lämnas till döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i för kostnader för resor och boende. Motsvarande gäller för svårt rörelsehindrade elever vid den särskilt anpassade gymnasiala utbildningen i , , och . Anslaget används även för utgifter för bidrag till teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning. Utgifterna för TUFF är beroende av anvisade medel och efterfrågan på detta stöd. Regeringen föreslår att under anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, , för under anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. Anslaget disponeras av Talboks- och som i samverkan med andra bibliotek ska förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. Utgiften påverkas bl.a. av antalet studenter med funktionsnedsättning som begär anpassad studielitteratur. Efterfrågan på talböcker var mycket hög , vilket innebar att utgifterna blev högre än anvisade medel. redovisar myndigheten en något lägre efterfrågan på talböcker än 2009. Myndigheten räknar med att de framställda talbokskopieringarna kommer att minska jämfört med och att utlåningen av talbokskopior kommer att öka genom enskild nedladdning. För att täcka det underskott som uppstod 2009 föreslår regeringen att anslaget ökas med 2011 och beräknar samma ökning även . Enligt förslaget ska det finansieras genom att anslaget 1:7 minskas med motsvarande belopp. bedöms utgiften för produktion av studielitteratur vara relativt oförändrad jämfört med . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål anvisar ett ramanslag på för . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslagen. Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, , för under anslaget 1:6 m.m. godkänner att det får tas upp lån i för studielån intill ett belopp om 172 . Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Anslaget används för Centrala () förvaltningskostnader. beslutade med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) om förändringar av studiemedlet. Dessa förändringar finansieras delvis genom höjda avgifter för låntagare och för återbetalare med betalningspåminnelse. Avgiftshöjningen bedömdes ge ökade inkomster på ca . På grund av förskjutning i inbetalningen av de höjda påminnelsebeloppen beräknas intäkterna bli lägre än vad som budgeterats . Enligt CSN:s regleringsbrev ska avgiftsintäkterna bidra till verksamhetens finansiering. Anslaget har därför minskats med , samma belopp som den förväntade avgiftsökningen. Genom de höjda avgifterna utgörs av CSN:s finansiering av avgifter. Anslaget föreslås vidare minska med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Med anledning av beslutade satsning på utbildning i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) föreslås anslaget öka med 2011. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:6 m.m. anvisar ett ramanslag på för . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår också att godkänner att det får tas upp lån i för studielån intill ett belopp om 172 . Regeringen anger som skäl för förslaget att den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca 164 vid utgången av 2010 för studielån tagna efter 1988. beräknas nettoupplåningen till omkring 7 , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Det totala lånebehovet bedöms därmed bli ca 172 . Socialdemokraterna, och begär i motion 2010/11:Ub425 yrkande 3 att inte ska godkänna att lån tas upp i för studielån intill ett belopp av 172 . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och förslag om att det får tas upp lån i för studielån intill ett belopp av 172 . Utskottet avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet anvisar det anslagsbelopp som regeringen föreslagit, , för under anslaget 1:7 . Anslaget används för förvaltningskostnader. För att täcka det underskott som uppstod 2009 på anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att anslaget ökar med 2011 och beräknar samma ökning även . Enligt förslaget ska det finansieras genom att anslaget 1:7 minskar med motsvarande belopp. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslag 1:7 anvisar ett ramanslag på för . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag i korthet anvisar regeringens förslag om medelsanvisning till anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd för . Regeringens och motionärernas förslag En sammanställning av regeringens och motionärernas budgetförslag för utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 2 i detta betänkande. Utskottet har i avsnitten om anslagen under utgiftsområde 15 redogjort för innehållet i förslagen. I de föregående avsnitten har utskottet redovisat sin bedömning av regeringens och motionärernas förslag inom olika delar av utgiftsområdet och där tagit ställning till samtliga berörda yrkanden. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag. Utskottet föreslår att för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt regeringens förslag till medelsanvisning. Anslag m.m. under utgiftsområde 15 Studiestöd, punkt 2 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Socialdemokraterna, och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick vare sig den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen har valt att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag, baserat på våra vallöften. Målet för vår politik är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas, genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där vi bryr oss om varandra och där man kan känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. De ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Att hålla samman är det viktigaste uppdraget för oss rödgröna partier. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar den förutsättningarna för jobb och ekonomisk utveckling. Men det går att byta färdriktning. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft, men inte hittar rätt kompetens som det finns många unga som inte vill något hellre än att jobba. Det finns stora investeringar som behöver göras i kollektivtrafik, järnvägar, bostäder, energieffektivisering och förnybar energi för att möta klimatutmaningen och göra till världsledande på grön omställning och miljöteknik och många positiva följdeffekter i jobb och ekonomisk utveckling om vi tar vara på möjligheterna. Det finns så mycket kreativitet, engagemang och framtidstro bara alla får chansen att växa. Ett långsiktigt hållbart är ett framgångsrikt där vi är beredda att ta ansvar. För ekonomin, för jobben, för skolan, vården och omsorgen. För trygghet i livets olika skeden, för miljön och för kommande generationer. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Reformer ska bara genomföras om det statsfinansiella läget så tillåter. De budgetpolitiska målen ska ligga fast. Vi lovar att inte sänka skatterna på lånade pengar. Vi vill att regeringen tillsätter en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. har fattat beslut om att de ramar som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Vi har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 15 Studiestöd. Därmed väljer vi att lägga ett särskilt yttrande som redovisar hur vi vill se inriktningen på politiken inom utgiftsområdet. Vi vill att fler ska få möjlighet att studera vidare, i både komvux, yrkeshögskola och högskola. Många studenter upplever sin ekonomiska situation som pressad. avsätter vi därför resurser för att höja bidragsdelen i studiemedlet för en heltidsstuderande med per studiemånad. Om det finns utrymme för ytterligare reformer vill vi höja studiemedlet med per studiemånad, varav avser en höjning av bidragsdelen och en höjning av lånedelen. Vi vill också höja tilläggsbidraget för studenter med barn . En ytterligare höjning av studiemedlet kan behövas . Utöver detta föreslår vi att det avsätts medel på anslaget för att finansiera kostnaderna för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som vi föreslår inom utgiftsområde 16. Sammantaget föreslår vi att det avsätts mer än regeringen på anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Mot bakgrund av att vi avvisar regeringens föreslagna höjning av lånedelen i studiemedlet föreslår vi att det avsätts mindre än regeringen på anslaget 1:3 Studiemedelsräntor. Anslag m.m. under utgiftsområde 15 Studiestöd, punkt 2 (SD) (SD) anför: vill höja tilläggsbidraget som ges till studerande som har vårdnaden om barn . I och med förslaget att utöka antalet komvuxplatser föreslår vi att det även avsätts medel till anslaget för studiemedel. Minskad invandring leder därtill även till minskade studiebidragsutbetalningar. Totalt innebär detta att anslaget 1:2 Studiemedel m.m. tillförs utöver vad regeringen har anslagit . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.9.2 och 3.9.3). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.5). godkänner att det får tas upp lån i för studielån till ett belopp om 172 (avsnitt 3.9.6). anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ub425 av m.fl. (S, MP, V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Tabellen återfinns på sidan 1 i motionen. beslutar avslå regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.9.2 och 3.9.3 i propositionen). beslutar avslå regeringens förslag om att godkänna att det får tas upp lån i för studielån till ett belopp om 172 (avsnitt 3.9.6 i propositionen). begär att regeringen återkommer med förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i enlighet med vad som anges i motionen. 2010/11:Ub460 av och (båda SD): anvisar till utgiftsområde 15 Studiestöd utöver vad regeringen föreslagit för eller således 23 . Regeringens och oppositionens förslag Anslagsförslag under utgiftsområde 15 Studiestöd Anslag (ramanslag) Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förslag till beslut om anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Företrädarna för S, MP, V och SD har avstått från att ta ställning i beslutet om anslag (se särskilda yttrandena 1 och 2). Anslag (ramanslag) Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Jag har gått runt och varit nervös, mest för att jag trodde att jag skulle få tala strax före voteringen när alla var på väg in. Med tanke på den votering vi hade är frågan vad som är värst - att ta det nu eller före voteringen.Jag har också tänkt att jag före mitt tal skulle säga så här: Handbollsdamerna - sicken turnering de gjorde! Jag är ett handbollsfan, så jag var bara tvungen att säga grattis till dem när jag väl stod häruppe. Det är inte många av våra landslag som har fått mig att lipa eller att fälla en liten tår, men de lyckades göra det flera matcher i rad. Riktigt bra gjort av handbollsdamerna!Fru talman! Vi ska diskutera vårt studiestödssystem, som jag är mycket stolt över. Vi socialdemokrater har byggt upp det med målet att alla människor oavsett samhällsklass och bakgrund ska ges möjlighet att delta i utbildning under hela livet. Vi socialdemokrater anser att alla människor är lika mycket värda, men vi föds med olika förutsättningar. Dina föräldrars plånbok, din etniska bakgrund, om du är man eller kvinna eller om du har ett funktionshinder ska inte få avgöra din framtid.Det system som den socialdemokratiska politiken har skapat har gjort att jag trots min bakgrund har kunnat utvecklas och nå mina mål. Det har stärkt mig och gjort mig till en tacksam person. Det har gjort mig till en rik person - rik i den bemärkelsen att jag har fått mer kunskap och fler valmöjligheter.Allt fler jobb kräver en högskoleexamen, och allt färre jobb finns för dem som inte har kunnat eller inte haft möjlighet att ta del av någon utbildning utöver grundskolan.Eftersom de borgerliga under den senaste mandatperioden har dragit ned på allt som har med vidareutbildning eller en andra chans att göra har klyftorna ökat. Utbildningsklyftor måste minskas och motverkas, inte ökas. Men, som sagt, den borgerliga politiken verkar gå åt motsatt håll.Med en högre utbildningsnivå inte bara mår man bättre, utan självförtroendet får sig en skjuts uppåt om man kan uppnå sina drömmar och på så sätt leva ett bättre liv.Fru talman! Vi står för ansvar. Vi delar bördan mellan studenter och samhälle genom att vi vill höja studiebidraget , och vår ambition är större än regeringens. I regeringens senaste höjning var lånedelen av höjningen. De borgerliga sviker den gamla principen att höja både studiebidrag och lån, och det är något oroande för framtiden.Alltmer privatiserar man ansvaret för att klara sig under studierna. Denna utformning av studiemedelspolitiken kommer att slå mot de akademiker som har lägst utbildningspremier, de kvinnliga akademikerna i offentlig sektor som har de lägsta lönerna i och talman! Regeringen visar tydligt sin ideologi och syn på vilka som ska studera. Allt fler studenter mår dåligt och är stressade på grund av att de inte får sin ekonomi att gå ihop. Studiemedlet ska räcka till mat, boende, kurslitteratur, transporter, nöjen med mera. Många studenter oroar sig för att de vet att de inte klarar av en oförutsedd utgift på och i så fall behöver gå till sina föräldrar för att låna pengar. Det är dock inte alla föräldrar som har de finansiella musklerna att hjälpa till, men många - jag skulle våga säga majoriteten - gör det inte, för det är pinsamt att behöva gå till föräldrar, andra anhöriga eller vänner för att fråga om hjälp. Särskilt utsatta är de vuxenstuderande. De har ofta ett försörjningskrav på barn dessutom.Med regeringens senaste satsning på studiemedel lurar man studenterna. Man låstas satsa på dem med denna höjning av studielånet, men det kostar nästan ingenting för staten. Det är ytterligare en så kallad gratisreform. Man försöker ge sken av en satsning utan att behöva ta politiskt ansvar och prioritera pengar till studenterna. Efter denna satsning har man minskat bidragsdelen från , vilket innebär att man skrämmer i väg de studenter som har sämst ekonomi.En nyutexaminerad får alltså räkna med en ökad skuldsättning, och med tanke på att välutbildad arbetskraft är en förutsättning för konkurrenskraft och att utbildning är en investering både för individen och för samhället kan man ställa sig frågan varför de borgerliga gör detta. Är det för att endast barn till välbärgade ska kunna utbilda sig?