bet · GY01NU1 · 2010-12-13 00:00:00 — 2010/11:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottet tillstyrker de av regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) föreslagna anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv, totalt ca . Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks av utskottet. Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, och har avstått från att delta i beslutet om anslag. De erinrar i ett särskilt yttrande om det budgetförslag som lagts fram i en gemensam motion av dessa partier. Representanten i utskottet för har också avstått från att delta i beslutet om anslag och erinrar i ett särskilt yttrande om det budgetförslag som lagts fram av detta parti. bör enligt utskottet avslå samtliga motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på denna inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. I en reservation (S, MP, V) presenteras dessa partiers gemensamma uppfattning i frågan. Utskottet tillstyrker slutligen att godkänner att det införs en ny koncernstruktur för och att regeringen ges det bemyndigande som behövs för detta. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:N216, 2010/11:N219, 2010/11:N226, 2010/11:N227, 2010/11:N264, 2010/11:N266, 2010/11:N303, 2010/11:N308, 2010/11:N336, 2010/11:N356, 2010/11:N357, 2010/11:N361 yrkandena 24 och 2010/11:N371. Reservation (S, MP, V) godkänner regeringens förslag om ny koncernstruktur för och bemyndigar regeringen att vidta därför behövliga åtgärder, innefattande att förvärva ett aktiebolag som ska ta över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för med de förtydliganden som regeringen föreslår samt att överföra aktierna i till detta bolag genom ett aktieägartillskott. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122016. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1;5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:8 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 6. Bemyndigande för anslaget 1:15 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122017. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 7. Bemyndigande för anslaget 1:25 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:25 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20122017. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 8. Bemyndigande avseende kreditgarantier till företag i fordonsklustret bemyndigar regeringen att besluta om statliga kreditgarantier till företag i fordonsklustret för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken för omställning till grön teknologi m.m. intill ett belopp av 20 mot fullgoda säkerheter och med marknadsreglerande avgifter under normalt marknadsläge. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 9. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 500 för exportkreditgarantier. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 10. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 10 för investeringsgarantier. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 11. Bemyndigande avseende upplåningsrätt för bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 12. Bemyndigande avseende lån till AB bemyndigar regeringen att besluta om lån till AB intill ett belopp av högst 100 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 13. Bemyndigande avseende kreditgaranti för AB bemyndigar regeringen att besluta om kreditgaranti för upplåning till AB intill ett belopp av högst 250 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 14. Bemyndigande avseende avskaffande av grundfondsförbindelsen till AB bemyndigar regeringen att avskaffa grundfondsförbindelsen till AB . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 15. Anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv anvisar för anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 24 punkt 16. Motioner rörande anslagen m.m. avslår motionerna 2010/11:N361 yrkande 1 och 2010/11:N406. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP)1, (M), (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (S)5, (SD)6, (V)7, (S)8, (S)9, (M), (FP), (C) och (KD). Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2010/11:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv 14 motioner från allmänna motionstiden. Under beredningen av ärendet har företrädare för följande myndigheter som verkar inom näringspolitiken informerat utskottet om sin verksamhet: , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), och Verket för innovationssystem (). Företrädare för branschorganisationen har också lämnat information om sin verksamhet. Vidare har statssekreterare , , lämnat kompletterande upplysningar om förslaget om ny koncernstruktur för . fattar beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för 20122014. justerade vid sitt sammanträde betänkande 2010/11:FiU1, i vilket ramar för de olika utgiftsområdena, däribland utgiftsområde 24 Näringsliv, fastställts baserade på förslagen i budgetpropositionen. Avvikelser från dessa ramar har förordats i två reservationer (S, MP, V respektive SD). Av följande tabell framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringens förslag till ram för utgiftsområde 24 är ca . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv S, MP, V 2011 (föresl. 2012 (utgiftsberäkning) 2013 (utgiftsberäkning) 2014 (utgiftsberäkning) Efter inledande avsnitt om näringspolitikens inriktning och om behandlas i det följande regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 24 och motsvarande förslag i de aktuella motionerna. De förslag som lagts fram i motionerna har dock som utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och vad kan förväntas ställa sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. De olika anslagen ska alltså fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på denna inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Jämför reservation (S, MP, V) och särskilt yttrande 1 (SD). Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar dels näringspolitik, dels utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Inom näringspolitiken ryms företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, innovationsutveckling, regelförenkling, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver inbegrips bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. metrologi, bidrag till rymdverksamhet och ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet. Myndigheter som verkar inom näringspolitiken är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , och . Statligt ägda bolag och stiftelser m.m. som är verksamma inom näringspolitiken är (), , AB kanalbolag, , samt Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen Svensk Industridesign. Under rubriken sägs att regeringens vision är att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i för att kunna möta den ökande globala konkurrensen. behöver ett dynamiskt och innovativt näringslivsklimat som gör att entreprenörer och företagare ser som det mest attraktiva landet i en kunskapsintensiv, föränderlig och globaliserad värld. Det är också centralt att företagare känner att möjligheterna att utveckla och expandera verksamheten förbättras. behöver fler kvinnor och män som ser entreprenörskap och företagande som ett självklart val, och det behövs fler och växande företag som vågar anställa fler personer i alla delar av landet. Ett näringslivsklimat som stärker konkurrens- och attraktionskraft förutsätter insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, IT, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. De första stegen mot ett företagsklimat i världsklass är tagna, men det behöver göras mer, säger regeringen och fortsätter därför arbetet med att utveckla en mer samlad och tvärsektoriell näringspolitik. I propositionen sammanfattas regeringens inriktning av insatserna inom näringspolitikens områden under kommande budgetår i följande fem punkter: Fler och växande företag För att öka effektiviteten i främjandesystemet krävs insatser för att utveckla företagsfinansiering, information och rådgivning riktad till befintliga och blivande företagare. Ett dynamiskt och innovativt näringsliv Arbetet med att bygga starka forsknings- och innovationsmiljöer ska fortsätta. Arbetet med att förenkla företagens vardag fortsätter med hög prioritet. Nya mål och indikatorer ska utvecklas, och förenklingsarbetet ska få ökat genomslag på regional och lokal nivå. För att skapa tillväxt är det nödvändigt att vidta konkurrensfrämjande åtgärder inom hela samhällsekonomin. Det handlar bl.a. om att öppna nya marknader för konkurrens, se över olika marknaders funktionssätt, stimulera mångfald genom sänkta inträdesbarriärer för nya företag, skapa lika villkor mellan offentligt och privat företagande och stärka konsumenternas ställning genom bättre information och underlättad rörlighet. Aktivt ägande med värdeskapande i fokus Regeringens övergripande mål för förvaltningen av företag med statligt ägande är att skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Regeringens politik att minska det statliga ägandet ligger fast. I den nu aktuella propositionen redovisar regeringen åtgärder för ett stärkt företagsklimat under följande punkter (vissa av åtgärderna tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde): För att utveckla de statliga kapitalförsörjningsinsatserna avser regeringen bl.a. att kartlägga och analysera utbudet av lån och riskkapital. Ett råd bör inrättas som stöd för uppdraget hos myndigheten att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan, särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapital. Översyn av statens riskkapitalaktörer Regeringen avser att tillsätta en utredning av samtliga statliga riskkapitalaktörers uppdrag, investeringsinriktning och kapitalstruktur i syfte att finna en mer effektiv resursallokering och aktörsstruktur. Regeringen föreslår en särskild satsning för att stärka och vidareutveckla kompetens och tillvarata potentialer inom den svenska miljötekniksektorn. En nationell miljöteknikstrategi ska tas fram. Regeringen föreslår fortsatta riktade åtgärder för att uppmuntra och stimulera till ökat företagande bland kvinnor. Företagare med utländsk bakgrund Regeringen avser att fortsätta att genomföra insatser för att främja företagande bland personer med utländsk bakgrund, t.ex. satsningar på mentorskap och rådgivning, mikrolån och en fortsättning av verksamheten Nystartskontor. Arbetet med att förenkla för företagen fortsätter, bl.a. genom att minska företagens regelbörda. Målet är att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag, särskilt för små och medelstora företag. Regeringen förlängde mandat till utgången av 2014 (dir. 2010:96). För att förbättra förutsättningarna för innovation och kunskapsintensivt företagande föreslår regeringen inom ramen för en nationell innovationsstrategi insatser för bl.a. ökad tjänsteinnovation, inkubatorer och ungas innovationer. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från offentligt finansierad forskning inom akademin och vid forskningsinstitut fortsätter. Regeringen förstärker anslaget till för insatser inom såddfinansiering och affärsutveckling. De gröna näringarnas möjligheter att skapa investeringar och företagande på landsbygden tillvaratas bl.a. genom regeringens satsning på visionen det nya matlandet (tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde). Regeringen vill fortsätta arbetet enligt den strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet som togs fram 2009 och öka verksamhetsstödet till organisationer som arbetar med entreprenörskap i skolan (tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde). Insatser för exportfrämjande förstärks Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov och föreslår utökade resurser för exportfrämjande verksamhet. Stor vikt fästs vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas till vara, liksom mellan myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. För att upprätthålla ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat avser regeringen att tillsätta en utredning av företagsbeskattningen, med syftet att utforma beskattningen så att investeringar, produktivitet, sysselsättning och välfärd gynnas (tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde). Lägre mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster Regeringens reformambitioner under 20122014 betingas av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Först när det är säkerställt att överskottsmålet nås och ett varaktigt reformutrymme uppstått kan regeringens reformambitioner realiseras. En reformambition är att sänka mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster från . En utredning ska tillsättas med uppdrag att ta fram ett lagförslag. (Tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde.) Regeringens ambition att genomföra ett femte steg i jobbskatteavdraget, när det är säkerställt att överskottsmålet nås och ett varaktigt reformutrymme uppstått, ses som positivt även för företagandet, eftersom det också omfattar dem som har arbetsinkomster från aktiv näringsverksamhet (tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde). I hösttilläggsbudgeten (prop. 2010/11:2) föreslås ett bemyndigande till regeringen att i aktiebolagsform bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland och att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att för detta ändamål förvärva ett aktiebolag och ge ett kapitaltillskott till ett sådant bolag med . Utredning om nystartszoner i utsatta områden Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, s.k. nystartszoner (tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde). För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå två förändringar i skuldsaneringslagen dels att skuldernas ålder inte längre beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering, dels att aktiva näringsidkare ska kunna få skuldsanering (tillhör inte näringsutskottets ansvarsområde). Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och internationell handelspolitik. Inom denna del av utgiftsområdet finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), exportråd () och AB (). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och bidrag till Standardiseringsråd (SSR). Handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Detta sker genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det görs också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. I den ekonomiska krisens spår riskerar trösklarna för svenska företag att handla med omvärlden att öka. När villkoren för den globala handeln försämras eller snedvrids är det särskilt angeläget att insatserna för en stärkt frihandel kompletteras med ett effektivt handels- och investeringsfrämjande. Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling och ämnar effektivisera och vidareutveckla denna verksamhet. Den potential som finns bland småföretag att ta steget ut på exportmarknaden ska tas till vara genom att främja deras förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet ska göra det enklare för svenska företag att växa internationellt. För att de offentliga insatser som görs på området ska nå så många företag som möjligt och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, krävs en ökad samverkan, inklusive mellan statliga, regionala och lokala främjandeaktörer. I syfte att stärka företagens förmåga att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen att inom ramen för statens åtaganden fortsätta arbetet med att främja internationalisering med fokus på små och medelstora företag, bl.a. genom utarbetande av en internationaliseringsstrategi. Regeringen överväger att under budgetåret se över myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandena i syfte att utnyttja tillgängliga resurser så effektivt som möjligt. En stark och väl fungerande inre marknad är grundstenen i EU:s arbete med att stärka konkurrenskraften. Regeringen anser att en väl fungerande inre marknad bidrar till att uppfylla regeringens mål om jobb, tillväxt och ökad konkurrenskraft. , EU 2020, betonar vikten av en stark och väl fungerande inre marknad. Arbetet med att utveckla den inre marknaden präglas främst av att ta fram ny lagstiftning och en mer effektiv tillämpning av och ett genomförande av existerande regelverk. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess möjliga avigsidor, inte minst i tider av ekonomisk kris. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. I flerpartimotion 2010/11:N361 (S, MP, V) begärs tre tillkännagivanden om att regeringen ska återkomma till med förslag på inrättande av en ny riskkapitalfond, om att inrätta innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor samt om åtgärder för ökad konkurrenskraft. För att klara den tuffa internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram, säger motionärerna, som vill att ska vara en ledande industrination med en kunskapsintensiv tjänstesektor. Det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretag. Forskningen måste kontinuerligt stärkas så att kan konkurrera med högt kunskapsinnehåll, inte låga löner, anser motionärerna. De föreslår att det ska inrättas ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor. För att stärka tillgången på riskkapital föreslår motionärerna också att det inrättas en ny riskkapitalfond och att den tillförs , genom en extra utdelning från . Fonden, som ska agera marknadskompletterande, ska bidra till att tillgodose näringslivets kapitalbehov, med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Fonden ska t.ex. kunna användas för satsningar på företag som verkar i branschen för miljöteknik. I motionen föreslås ytterligare åtgärder för ökad konkurrenskraft. För att förenkla företagarnas vardag anser motionärerna att det bör skapas en s.k. one-stop-tillståndsportal och att företagens möjligheter att själva välja karenstid i sjukförsäkringen bör förbättras. Socialavgifterna för småföretag bör sänkas , anser motionärerna. De har också, i likhet med regeringen, en reformambition att sänka mervärdesskatten för restauranger, givet att det finns ett varaktigt reformutrymme. Om ytterligare ekonomiskt utrymme uppstår aviseras andra lättnader för småföretagen, t.ex. sänkningar av mervärdesskatten i andra delar av tjänstesektorn, sänkta arbetsgivaravgifter, minskade sjuklönekostnader och ett riskkapitalavdrag. I motion 2010/11:N226 (S) efterfrågas en framtidsinriktad näringspolitik som underlättar för företagen att växa och anställa fler personer. I en sådan politik bör följande ingå: förbättrade möjligheter att anställa genom sänkt arbetsgivaravgift särskilt för arbetslösa ungdomar, satsningar på den kunskapsintensiva tjänstesektorn och den högtekniska industrin (vilket innefattar investeringar i forskning och utbildning), förenkling av möjligheterna att röra sig mellan företagande och lönearbete, stimulans av nyföretagandet samt förbättrade möjligheter för företag att få tillgång till riskvilligt kapital genom inrättande av en ny riskkapitalfond och genom införande av ett riskkapitalavdrag för investeringar i nystartade företag. Det behövs åtgärder för att förbättra villkoren för småföretagare, anförs det i motion 2010/11:N264 (S).