bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — För avsätts mer än vad regeringen föreslagit för det ändamålet. I flerpartimotion 2010/11:Fi230 (S, MP, V) framhålls att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Motionärerna avsätter därför för detta ändamål. De vill även tillföra till Vinnovaprogrammet Forska och väx för att underlätta forskning och utveckling. Vidare vill motionärerna stimulera mindre företags internationella affärsrelationer genom att etablera ett nytt program Konkurrenskraft . Programmet ska bl.a. främja export och utländska investeringar. Motionärerna anslår till programmet , fördelat med för export (anslag 2:3) och till investeringsfrämjande (anslag 2:4). Ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor ska inrättas, och motionärerna föreslår att det ska avsättas för detta ändamål. Detta är mer än regeringens satsning på en innovationsstrategi. De som regeringen anslår för utgifter i samband med försäljningar av statliga bolag anser motionärerna i stället ska användas till en förbättrad förvaltning av de statliga bolagen. Motionärerna vill till viss del finansiera sina ovan redovisade satsningar genom besparingar på regeringens ökade resurser till () och exportfrämjande (). Vidare avvisas regeringens satsning på för att främja kvinnligt företagande. föreslår i sin budgetmotion 2010/11:Fi231 ett antal insatser för att stärka företagande och entreprenörskap i landet. De satsar särskilt på att stärka forskning och utveckling samt på att stärka stödet för nyföretagande. Ett annat prioriterat område är att stärka ställning som turistland. Sammantaget satsar 350 miljoner mer än regeringen på utgiftsområde 24 under . har präglats av den globala finanskrisens konsekvenser för nationer, företag och enskilda individer. Regeringens förmåga att agera klokt och återhållsamt i tider när många har ropat efter vidlyftiga ofta kortsiktigt inriktade akutåtgärder har bidragit till att har gått stärkt ur krisen och till att svenska folket gav alliansregeringen förnyat förtroende vid det senaste riksdagsvalet. nalkas den tid då krishanteringsåtgärder kan bytas mot offensiva satsningar som syftar till att ge och svenska företag en än mer gynnsam position i den allt tuffare globala konkurrensen. Denna position ska möjliggöra fortsatt hållbar tillväxt inom svenskt näringsliv till gagn för hela landets utveckling och för att ambitiösa klimat- och energipolitiska åtaganden ska kunna infrias. Utskottet anser att regeringens förslag i budgetpropositionen väl avspeglar den inställning som utskottet har givit uttryck för ovan. Mot den bakgrunden ser utskottet inga skäl till att med anledning av de här aktuella motionerna föreslå någon förändring av ramarna för de tre utgiftsområden som utskottet bereder. I respektive budgetbetänkande kommer utskottet att närmare behandla regeringens förslag till fördelning av medel på olika anslag. Med det anförda avstyrker utskottet de berörda yrkandena i motionerna 2010/11:Fi230 (S, MP, V) och 2010/11:Fi231 (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (S), (S) och (V). Ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V) anför: ska vara ett jämlikt land. Ett jämlikt är ett framgångsrikt där all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tas till vara. Engagemang och nyfikenhet tillåts resultera i nya idéer och växande företag, och därmed även i jobb och framtidstro. Vi anser att den väg som regeringen följer där klyftorna ökar mellan de med höga och låga inkomster, mellan friska och sjuka, mellan män och kvinnor och mellan de som har respektive inte har arbete inte är värdig ett välfärdsland som . Den vägen innebär dessutom ett hot mot de grundläggande förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt. Vad som i stället behövs är ett långsiktigt hållbart där alla är beredda att ta ansvar för ekonomin, jobben, miljön, skolan, vården och omsorgen. För oss är öppna gränser en förutsättning för en ansvarsfull ekonomisk politik. En öppnare värld där människor ges möjlighet att söka arbete i andra länder och där solidaritet och rätten att söka skydd undan förföljelse är självklar. Ett modernt välfärdsland där jobben, miljön och minskade klyftor sätts först det är vårt framtidsland. I vår gemensamma motion 2010/11:Fi230 (S, MP, V) finns en närmare beskrivning av de reformer och åtgärder vi anser vara nödvändiga för att vi ska kunna vända den negativa utvecklingen. Vi står bakom de ramar som föreslås i motionen för de här aktuella utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv för . Vi avser att återkomma med mer detaljerade synpunkter i utskottets anslagsbetänkanden inom respektive utgiftsområde men vill redan här understryka betydelsen av fortsatta och utökade satsningar. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv anser vi det vara viktigt att staten agerar betydlig mer kraftfullt för att stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Verket för innovationssystem () driver det framgångsrika programmet Forska och väx, och vi vill stimulera detta arbete ytterligare. Vidare anser vi att staten bör ta ett större ansvar för att locka besökare till . Vi förordar därför en satsning på besöksnäringen i nära samarbete med kommuner, föreningar och företag. Det är också vår uppfattning att staten bör stimulera mindre företags internationella affärsrelationer genom tillkomsten av ett nytt program Konkurrenskraft . Programmet ska bl.a. främja export och utländska investeringar. Ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor som är mer omfattande än regeringens s.k. innovationsstrategi anser vi också bör inrättas. Organisationer såsom IFS (i ) och Winnet (tidigare Nationellt resurscentrum för kvinnor, NRC) gör viktiga insatser för att inspirera fler till att våga ta steget till eget företagande. Detta bör uppmärksammas. Inom utgiftsområde 21 Energi föreslår vi flera satsningar på förnybar energi. Vi vill bl.a. förlänga och utöka de befintliga anslagen till solvärme, solel och annan förnybar energiteknik. Avslutningsvis vill vi redovisa vår oro för vad som håller på att hända på den svenska landsbygden. Ett krympande serviceutbud gör det allt svårare att bo kvar eller etablera sig på den svenska landsbygden. När avstånden till livsmedelsbutiker, bensinmackar och annan kommersiell service för allt fler kan räknas i är det hög tid för staten att agera. Vi anser att regeringens insatser för att säkerställa ett utbud av grundläggande kommersiell service i hela landet är otillräckliga. Vi anslår därför mer än dubbelt så mycket som regeringen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt för att säkerställa tillgängligheten till grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motion 2010/11:Fi230 (S, MP, V) i aktuell del och avstyrker regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (SD) (SD) anför: Jag står bakom en politik som vilar på principen om grundläggande social rättvisa i kombination med traditionellt värdekonservativa idéer och där folkhemstanken bidrar med inspiration. Sammantaget ger detta en betydligt mer Sverigevänlig inställning än den som regeringen visar upp. Det samhälle vi nu ser växa fram med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd måste vi lämna bakom oss. Vad som behövs är en ny välfärdspolitik i linje med den som föreslås i motion 2010/11:Fi231. I motionen beskrivs möjligheterna att återupprätta den svenska välfärden som skatterna sänks genom att medel omfördelas från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar. Jag är av den bestämda uppfattningen att grunden för välfärd och trygghet är arbete. Därför tar jag sikte på full sysselsättning och vill motverka såväl den borgerliga regeringens lönedumpningspolitik som vänsterkartellens bidragslinje. Den jobbskapande politik som jag står bakom innebär framför allt satsningar på småföretagande, ökad matchning på arbetsmarknaden samt forskning och utveckling. En mer ansvarsfull invandringspolitik är en annan viktig hörnsten för att klara sysselsättningen. Jag anser att invandringen måste begränsas kraftigt för att det förödande arbetskraftsöverskottet inte ska bli ännu större. När det gäller ramarna för de utgiftsområden som näringsutskottet bereder vill jag framhålla behovet av kraftfulla satsningar på att stärka företagandet och entreprenörskapet i landet. Utöver nyssnämnda insatser för att främja forskning och utveckling anser jag att åtgärder som stimulerar nyföretagandet är särskilt angelägna. Ett annat prioriterat område är att förbättra ställning som turistland. På det energipolitiska området anser jag det vara viktigt att satsa resurser på att ta ur oljeberoendet och på att utveckla den inhemska energiindustrin. Det är också angeläget att prioritera energiforskningen. Det ovan sagda innebär att jag tillstyrker motion 2010/11:Fi231 (SD) i aktuell del och att jag avstyrker regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv . Beträffande förslaget till ram för utgiftsområde 19 Regional tillväxt har jag inget att invända mot förslagen i budgetpropositionen. Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudgeten för , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förutom budgetpropositionens förslag till statsbudget, finansplan m.m. kommenterar utskottet även oppositionens förslag till ramar i flerpartimotion 2010/11:Fi230 (S, MP, V) och partimotion 2010/11:Fi231 (SD), som i fortsättningen refereras utan årtal. Riktlinjer för politiken och budgetramarna för utgiftsområdena 13 och 14 Regeringens främsta mål är att föra till full sysselsättning. Målet nås genom att fortsätta att stärka arbetslinjen, att öka den varaktiga sysselsättningen och att minska utanförskapet. Utgångspunkten är att alla som kan arbeta också ska kunna få ett jobb. Regeringen konstaterar att ekonomin och arbetsmarknaden återhämtar sig oväntat starkt från den djupa nedgången. Regeringen pekar på att sysselsättningen fortsätter att öka i högre takt än vad man tidigare beräknat och att arbetslösheten faller tillbaka snabbare än vad regeringen tidigare bedömt. Arbetslösheten beräknas bli 2010, vilket är betydligt lägre än den bedömning regeringen gjorde i den ekonomiska vårpropositionen 2010 då arbetslösheten förutsågs bli . utgår regeringen från att nedgången av arbetslösheten blir förhållandevis måttlig eftersom arbetskraften fortsätter att växa, bl.a. till följd av regeringens politik. beräknar regeringen att arbetslösheten uppgår till . Regeringens bedömning är att sysselsättningen ökar och att arbetslösheten minskar då den beräknas vara . De bestående negativa ekonomiska effekterna av krisen bedöms bli mindre än regeringen har antagit. Regeringen poängterar särskilt att det är viktigt att återhämtningen värnas och att arbetslösheten hindras från att bita sig fast på en hög nivå. Regeringen betonar att åtgärderna för att mildra krisens konsekvenser på arbetsmarknaden bör anpassas successivt efter det nya arbetsmarknadsläget. Regeringen antar dock att arbetslösheten fortfarande kommer att vara hög och situationen på arbetsmarknaden fortsatt ansträngd. Därför behövs alltjämt riktade insatser för långtidsarbetslösa, ungdomar och personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen anser dock att åtgärderna i allt större utsträckning även bör inriktas på att underlätta konjunkturuppgången. Insatser bör genomföras för att öka såväl arbetsutbudet som efterfrågan på arbetskraft. När arbetskraftsefterfrågan tar fart är det angeläget att arbetslösa söker jobb för att den ökande efterfrågan snabbt ska leda till sysselsättning. Det är alltså viktigt att de arbetslösa står till arbetsmarknadens förfogande. Strategin kommer fortfarande att vara att motverka långa arbetslöshetstider och att ge förutsättningarna för att de arbetslösa är anställningsbara när arbetskraftsefterfrågan vänder upp. Därför anser regeringen att det är rimligt att minska nivåerna på arbetsmarknadspolitiska program riktade till korttidsarbetslösa i takt med att arbetskraftsefterfrågan växer och på så vis minska riskerna för inlåsningseffekter. När efterfrågan växer kan politiken återigen inriktas mot de mer långsiktiga problemen på arbetsmarknaden som håller nere den varaktiga sysselsättningen. När det generellt gäller volymen på de arbetsmarknadspolitiska programmen är regeringens inställning att de efter hand ska återgå till nivån före krisen. Utgiftsområde 13 uppgår till ca och omfattar områdena integration, diskriminering och jämställdhet. När det gäller åtgärder på utgiftsområdet föreslår regeringen bl.a. följande. Inom området jämställdhet görs en tidsbegränsad satsning kommande mandatperiod på särskilda jämställdhetsåtgärder. Utgifterna beräknas uppgå till ca 20112014. Resurserna utgör en del i regeringens fortsatta arbete med jämställdhet och möjliggör ett fortsatt utvecklingsarbete inom jämställdhetspolitiken. Inom området integration beräknas utgifterna öka med ca jämfört med till ca (budgetpropositionen utg.omr. Ökningen beror på antagandet att fler personer kommer att omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Regeringen anser att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . Den nya reformen med etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, som syftar till att påskynda arbetsmarknadsetableringen för nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208), träder i kraft . Staten tar därmed ett större ansvar för nyanländas etablering. För genomförandet av reformen föreslår regeringen höjningar på två anslag som inrättades genom budgetpropositionen , nämligen för etableringsersättning och ersättning till etableringslotsar. Regeringen bedömer att dessa anslag kommer att behöva höjas under 20122014. Inom området diskriminering beräknas utgifterna öka något jämfört med . Ökningen beror bl.a. på att arbetet mot rasism och liknande former av intolerans förstärks. Utgiftsområde 14, som omfattar områdena arbetsmarknad och arbetsliv, uppgår till ca , varav avser utgifter på området arbetsmarknad. Med anledning av finanskrisen har regeringen vidtagit en rad åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken. Omfattningen av och innehållet i dessa satsningar anpassas i budgetpropositionen till det förbättrade arbetsmarknadsläget. Återhämtningen på arbetsmarknaden bedöms komma att ske snabbare än väntat. Därför förväntas utgifterna på området arbetsmarknad minska med ca jämfört med budgetpropositionen inklusive tilläggsbudgetarna (Anm. Budgetpropositionen utg.omr. 14 tabell 3.1). Regeringen föreslår dock några anslagshöjningar, bl.a. på anslaget för lönebidrag och m.m. Regeringen, som tillfälligt satsade extra på Arbetsförmedlingen, fortsätter med en förstärkning av Arbetsförmedlingen med eftersom mycket pekar på att belastningen kommer att vara stor även . Satsningen är bl.a. inriktad på att säkra kvaliteten i matchningsarbetet och i arbetet för att hjälpa dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, t.ex. personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och långtidsarbetslösa. För att upprätthålla sökaktiviteten på en rimlig nivå satsar regeringen på coacher i Arbetsförmedlingens regi, vilket innebär en ökning i förhållande till vad som tidigare beslutats. De nya reglerna om nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden innebär att Arbetsförmedlingen fr.o.m. får nya uppgifter. Av denna anledning föreslår regeringen att medel tillförs anslaget och att medel dessutom överförs från utgiftsområdena 8 och 13 till utgiftsområde 14. Med hänsyn tagen till bl.a. tidigare fattade beslut minskar Arbetsförmedlingens anslag totalt sett med jämfört med budgetpropositionen inklusive det som tillförs genom tilläggsbudgetarna . Regeringens bedömning är att antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program kommer att minska 20112014. Deltagandet i de arbetsmarknadspolitiska programmen väntas dock även vara högt, framför allt till följd av att volymerna i jobb- och utvecklingsgarantin ökar med viss eftersläpning i förhållande till arbetslösheten. Volymerna inom arbetslöshetsförsäkringen bedöms minska . Regeringens inställning till den framtida arbetslöshetsförsäkringen är att alla med fast förankring på arbetsmarknaden ska vara berättigade till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Enligt regeringen är det komplicerat att utforma en försäkring som inte får negativa effekter på arbetsmarknadens funktionssätt. När frågan utretts av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen kommer regeringen att ta ställning till när och hur en sådan arbetslöshetsförsäkring kan införas. Regeringen anser att det i rådande arbetsmarknadsläge är motiverat att lägga en del av resurserna på korttidsarbetslösa för att de så snabbt som möjligt ska kunna återgå i arbete. Regeringen avser därför att tillskjuta medel till 6 000 nya arbetspraktikplatser , vilket tillsammans med redan beslutade åtgärder innebär 14 200 helårsplatser. Då ungdomsarbetslösheten fortsätter att vara hög kommer regeringen att vidta en rad åtgärder för att förbättra situationen. Bland annat avser regeringen att ändra villkoren för att kunna kvalificera sig till jobbgarantin för ungdomar. Fler ungdomar kommer att kunna få stöd inom jobbgarantin genom att en ramtid införs. Ramtiden innebär att det blir tillåtet att arbeta en månad och ändå ha möjlighet att erbjudas stöd inom jobbgarantin. Ramtiden är en permanent förändring. Satsningen beräknas medföra att ca 1 200 fler ungdomar i årsgenomsnitt deltar i jobbgarantin . De övriga riktade insatserna för ungdomar syftar bl.a. till att fler ska återgå till studier genom högre studiebidrag för arbetslösa ungdomar som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning och genom en förlängning av folkhögskolesatsningen som infördes . Därutöver föreslås tillfälliga ändringar på utgiftsområde 15 Studiestöd som också ska underlätta ungas situation på arbetsmarknaden. I propositionen konstateras att långtidsarbetslösheten har ökat till följd av krisen. Regeringen ser en risk för att en hög långtidsarbetslöshet kan leda till att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå och till ökat utanförskap. Regeringen avser därför att förstärka det särskilda anställningsstödet för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin tillfälligt 2011 och 2012. Förstärkningen sker genom en höjning av taket för ersättning till arbetsgivaren från till per dag av lönekostnaden. Ändringen väntas medföra att fler arbeten med särskilt anställningsstöd faktiskt subventioneras till . Dessutom införs en handledarersättning, s.k. handledarstöd. Regeringens bedömning är att antalet personer med särskilt anställningsstöd kommer att öka med i årsgenomsnitt ca 2 000 . Regeringen har även aviserat andra åtgärder, t.ex. ändrade regler för instegsjobb och försök med coacher över tröskeln. Det senare innebär att en coach ska fortsätta att vara ett stöd för både arbetsgivare och arbetstagare på arbetsplatsen. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om ca för att bl.a. bidra till anställningar med lönebidrag och som bidrag till . Anslaget ökar 2011, bl.a. anvisas ytterligare med anledning av sjukförsäkringsreformen. Regeringen beräknar att utgifterna för lönegarantiersättningen blir ca lägre på grund av att antalet konkurser och företagsrekonstruktioner minskat mer än vad man tidigare beräknat. Inom området arbetsliv, som består av områdena arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning, beräknas utgifterna öka med till (Anm. Budgetpropositionen utg.omr. 14 tabell 3.1). Anslaget för ökar med . Sammanfattningsvis föreslår regeringen budgetramar 2011 för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet på och för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv på . Oppositionspartierna har i sina budgetmotioner lämnat förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Förslagen framgår av tabell 2 nedan. Tabell 2: Förslag till ramar S, MP, V 13 Integration och jämställdhet 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Socialdemokraterna, de gröna och anser i motion Fi230 att har en historiskt hög arbetslöshet. Den överstiger nu . Under förra mandatperioden tillkom det ca 100 000 arbetslösa som utanförskapet växte och andelen sysselsatta minskade. Omfattande nedskärningar av arbetstillfällen har skett bl.a. inom välfärden. Särskilt oroande är enligt de tre partierna att ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten bitit sig fast. En av tre arbetslösa är nu långtidsarbetslös. Hundratusentals långtidsarbetslösa återfinns i jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin. I garantierna får dessutom mycket få personer aktiva insatser i form av utbildning eller praktik. Garantierna präglas tvärtom av stor passivitet. I fråga om utgiftsområde 13 framför partierna att kvinnor ska ha halva makten och hela lönen. Heltid måste bli en rättighet och deltid en möjlighet för att skapa ett jämställt arbetsliv. vill partierna investera i en heltidsmiljard för att driva på utvecklingen i kommuner och landsting. Nyanlända invandrare är en grupp som enligt de tre partierna ska vara prioriterad och som ska få ta del av Arbetsförmedlingens breda utbud av insatser. Därför avvisas regeringens etableringslotsar för nyanlända, och i stället föreslår man medel till Arbetsförmedlingen för bättre introduktion av denna grupp. Man vill att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan. I stället för regeringens satsning på sfi-bonus vill partierna göra en kvalitetssatsning på sfi, vilket redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I motionen betonas också vikten av att alla kommuner ska vara skyldiga att ta emot flyktingar. När det gäller områdena arbetsmarknad och arbetsliv på utgiftsområde 14 hävdar de gröna och att behöver fler jobb och att det krävs en aktiv och ansvarsfull politik som verkligen sätter jobben först. I motionen läggs förslag fram som enligt partierna innebär 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter och utbildningsplatser. De tre partierna föreslår ett särskilt stöd som riktas till dem som har en anställning men som vill ta steget att vidareutbilda sig eller starta ett företag, s.k. utbildnings- och företagsvikariat. Möjligheten ska endast kunna erbjudas om en arbetslös går in och vikarierar under tjänstledigheten. Programmet omfattar ca 1 200 helårsplatser . Enligt motionen var programmet gröna jobb framgångsrikt för långtidsarbetslösa, och man föreslår därför 500 platser. Man vill bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen så att den uppgår till 5 000 platser . 2 500 av dem ska vara riktade till unga mellan . De tre partierna vill göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar och föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Man avvisar regeringens förslag om coacher och arbetspraktik. Partierna vill även ta bort det man kallar regeringens aktivitetsförbud på , vilket enligt motionen tvingar unga att vänta för att få utbildning eller praktik.