ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · GY01FiU14 · 2010-11-17 00:00:00 — Då har man ju ingen marknad. Ser inte de här motsättningarna och motsägelserna? Tack, , för frågan! Det finns inte ett rätt svar och ett fel svar här. Jag tycker inte att risken ska ligga hos försäkringstagarna om man till exempel köper en försäkring i ett annat EU-land, utan risken måste ligga hos försäkringsbolagen. De måste bära ansvaret - inte konsumenten. Det handlar om konsumentskydd.Det finns ett exempel. Solvensreglerna betyder ju inte att företag inte kan bete sig på ett bedrägligt sätt. Vi ser sådana exempel just . har just nu ett ärende med ett grekiskt försäkringsbolag som har lurat skjortan av sina kunder på ett obehagligt sätt. Vi menar då att det är rimligt att det finns ett konsumentskydd och att det är avgifter som ska betalas av försäkringsbolagen, men avgiftssystemet måste naturligtvis vara riskbaserat. Om det finns marknader och företag som lurar skjortan av kunderna vill det till andra typer av regleringar och politiska insatser, kanske till och med mer långtgående än de här, som ju innebär att om man lurar skjortan av kunderna lyfter politikerna av kostnaderna för risktagandet, så att man kan fortsätta att lura skjortan av kunderna ganska riskfritt. Det är ju någon annan, det vill säga konsumenterna, försäkringstagarna eller ytterst skattebetalarna, som betalar. Jag hävdar inte heller att det finns ett enkelt svar på detta. Det finns ett konsumentintresse som är starkt, men jag hävdar att det är ganska tvivelaktigt att rusa i väg i den här riktningen, för det finns en risk för att man faktiskt förvärrar obalansen på marknaden mellan ansvarstagande och risktagande. kanske tycker att det är uppochnedvända världen, men jag tycker att det är både relevant och grundläggande att vi både ställer krav på företagen med solvensregler och att vi har ett konsumentskydd när vi nu ser att den europeiska försäkringsmarknaden går ihop. Det kommer också att gynna att tjänsterna kan finnas på olika marknader. Det blir alltså lättare att köpa en försäkring i ett annat land. Då är det viktigt med ett skydd för konsumenten.Vi har sagt - och jag tror att delar den uppfattningen - att om man ska ha ett sådant här system måste det förhindra ett riskfyllt beteende. Det är alltid problematiskt med den här typen av garantisystem, men en majoritet i finansutskottet säger ändå ja till en grundläggande tanke i det här systemet, nämligen konsumentskydd. Det är inga enkla frågor, och det finns inga enkla svar. Det finns många regler som går tillsammans. Men om det är något vi behöver på en fri marknad är det ett skydd för konsumenten, och därför har vi sagt ja till den här vitboken.
bet · GY01MJU7 · 2010-11-04 00:00:00 — Varken syftet med eller innehållet i den föreslagna rättsakten kan innefattas av den gemensamma jordbrukspolitikens mål. Den rättsliga grund som förslaget vilar på är därmed felaktig. anser vidare att målen för den planerade åtgärden i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på central nivå eller på regional och lokal nivå, och att förslaget därför strider mot subsidiaritetsprincipen.
bet · GY01SoU4 · 2010-11-22 00:00:00 — Detsamma gäller om en näringsidkare uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot någon av bestämmelserna i 14 § första stycket 2 eller 3 eller 14 a § första stycket 2 eller 3 tobakslagen (1993:581), 7 kap. 3 § alkohollagen (2010:000), 8 kap. 7 § första stycket, 8, 9 eller 14 § första eller andra stycket samt 15 kap. 4 § radio- och tv-lagen (2010:696), 11 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti eller 8 § lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet när det gäller ett erbjudande som inte är riktat bara till andra än konsumenter. Vad som sägs i första och andra styckena gäller också en näringsidkare som uppsåtligen eller av oaktsamhet väsentligt har bidragit till överträdelsen. Avgiften tillfaller staten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 13 §, 15 kap. 5 § och 16 kap. 5 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska ha följande lydelse. Bestämmelser om förbud mot reklam för alkoholdrycker och tobaksvaror finns i 4 kap. alkohollagen (1994:1738) och i 14 § tobakslagen (1993:581). Bestämmelser om förbud mot reklam för alkoholdrycker och tobaksvaror finns i 7 kap. 3 § alkohollagen (2010:000) och i 14 § tobakslagen (1993:581). Bestämmelser om förbud mot reklam för alkoholdrycker och tobaksvaror finns i 4 kap. alkohollagen (1994:1738) och i 14 § tobakslagen (1993:581). Bestämmelser om förbud mot reklam för alkoholdrycker och tobaksvaror finns i 7 kap. 3 § alkohollagen (2010:000) och i 14 § tobakslagen (1993:581). Om en mot helt eller huvudsakligen riktad tv-sändning från ett programföretag etablerat i en annan EES-stat strider mot 6 kap. 2 § andra stycket 1 eller 2 när det gäller produktplacering av alkoholdrycker eller 7 kap. 2 § när det gäller att program inte får sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet är att tillverka alkoholdrycker, får en behörig myndighet i kontakta en behörig myndighet i den andra EES-staten för att uppmana programföretaget att följa bestämmelsen. Detsamma gäller om en tv-sändning som nämns i första stycket strider mot 8 kap. 7 eller 8 §, eller 4 kap. 10 § alkohollagen (1994:1738). Detsamma gäller om en tv-sändning som nämns i första stycket strider mot 8 kap. 7 eller 8 §, eller 7 kap. 3 § alkohollagen (2010:000). Om programföretaget inte följer uppmaningen i första stycket, får myndigheten vidta åtgärder mot programföretaget enligt 16 kap. 10 §, 17 kap. 5 och 6 §§ samt 29 och 48 §§ marknadsföringslagen (2008:486) om programföretaget i fråga har etablerat sig i landet i syfte att kringgå de strängare bestämmelser som skulle ha gällt om det var etablerat i det land vars myndighet ingriper. Myndigheten får inte vidta åtgärderna förrän den har underrättat Europeiska kommissionen och den berörda medlemsstaten samt kommissionen har fastställt att åtgärderna är förenliga med unionsrätten. Denna lag träder i kraft .
bet · GY01TU3 · 2010-11-17 00:00:00 — Det kan därför, anser utskottet, förväntas en hög efterlevnad av gällande regler, vilket torde leda till ett begränsat tillsynsbehov och ett därpå följande lägre avgiftsuttag. Således bör avgifterna inte bli alltför betungande för väghållarna. Enligt utskottets mening är regelbundna inspektioner en grundläggande förutsättning för att kunna konstatera eventuella risker och brister och därmed kunna förebygga olyckor. Utskottet ställer sig positivt till förslaget om upprättande av en plan i syfte att följa upp eventuella behov av åtgärder där väghållaren visar förslag på åtgärder för att komma till rätta med konstaterade brister. Utskottet konstaterar avslutningsvis att konsekvenserna av förslaget är svåra att på förhand helt överblicka. Det är därför tillfredställande att regeringens förslag innebär att i Transportstyrelsens uppgifter ska ingå att bl.a. följa upp den föreslagna lagstiftningens effekter. Utskottet förutsätter därmed att regeringen i lämpligt sammanhang återkommer till och redovisar närmare den nya lagstiftningens konsekvenser. Med anledning av det sagda föreslår utskottet att antar regeringens förslag i proposition 2009/10:230 punkterna 12, med vissa redaktionella ändringar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2009/10:230 Vägsäkerhetslag: antar regeringens förslag till vägsäkerhetslag. antar regeringens förslag till lag om ändring i vägsäkerhetslagen (2010:00).
bet · GY01CU19 · 2010-12-09 00:00:00 — 2010/11:CU19 Ändring i marknadsföringslagen I betänkandet föreslår utskottet att ändrar sitt beslut från med anledning av betänkande 2010/11:CU5 såvitt gäller marknadsföringslagen (2008:486). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ändrar sitt beslut från (rskr. 2010/11:79 och 80) såvitt gäller lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) på det sättet att avslår regeringens förslag i proposition 2009/10:125 och antar regeringens förslag i proposition 2009/10:242 med den ändring som framgår av utskottets förslag i bilaga 4 i betänkande 2010/11:CU5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och Amineh Kakabaveh (V). beslutade om vissa ändringar i marknadsföringslagen (2008:486), rskr. 2010/11:79 och 80. Riksdagsbeslutet blev ofullständigt. Det är angeläget att felaktigheten möjligt rättas till, och utskottet föreslår därför på eget initiativ att ändrar sitt tidigare beslut på det sättet att avslår regeringens förslag i proposition 2009/10:125 och antar regeringens förslag i proposition 2009/10:242 med den ändring som framgår av utskottets förslag i bilaga 4 i betänkande 2010/11:CU5.
bet · GY01FiU3 · 2010-12-14 00:00:00 — Det här hänger även intimt ihop med hur vi reglerar användandet av statsbidrag i olika former.Fru talman! Förslaget i De rödgrönas budgetalternativ har egentligen två huvudspår: att öka anslaget med drygt 6 miljarder mer än regeringen och att värdesäkra statsbidragen . Summan kan alltid diskuteras men ska som vanligt vägas mot allt annat som en budget innehåller. Ska inriktningen vara på fler i arbete eller på fler i beroende av bidrag? Ytterst är det detta som mest påverkar kommunsektorns ekonomi.Detta med värdesäkring har alltid varit ett förslag som kommunsektorn drivit. Självklart vill vi väl alla i förväg ha en god koll på vilka intäkter som gäller, naturligtvis även i kommun- och landstingssektorn. Värdesäkringen av statsbidragen skulle i det perspektivet vara en fördel i den enskilda kommunen och i långsiktiga budgetprocess.Socialdemokraterna såväl i som i regeringsställning har dock, mig veterligt, ansett detta vara en hållbar linje. Statens roll som ekonomiskt gummiband i både hög- och lågkonjunktur innebär i praktiken svårigheter att indexera statsbidragen.Vilket index ska man i så fall använda, och hur skulle effekten av en indexering ha sett ut för kommunsektorn beroende på vilken koppling som gjorts när finanskrisen med full kraft slog till? Jag tror att och är klokare än så och att de i regeringsställning aldrig skulle föreslå något sådant.Oavsett det är kommunerna betydligt mer beroende av den egna skattebasens utveckling som i sin tur är kopplad till antalet arbetade timmar - ju fler arbetade timmar, desto bättre ekonomi i kommunsektorn. En politik för fler i arbete är den bästa draghjälpen för en sund ekonomisk utveckling i kommuner och landsting. Här inhämtas av kommunernas intäkter. Utfallet av antalet arbetade timmar har med andra ord en betydligt större relativ påverkan på budgetplaneringen för kommunsektorn än vad ett indexerat statsbidrag skulle ha.Vi ser nu att sysselsättningen stiger och att skatteintäkterna ökar. är det en bit kvar till så kallat normalläge, men det går fortare än vad alla andra bedömare för bara trodde. Utifrån den allmänna ekonomiska utvecklingen har alliansregeringen därför lagt fram en balanserad budget där man ökat den permanenta delen av statsbidragen och även tillfört ett extra tillfälligt stöd . Man ännu viktigare är kanske att regeringen nu för en politik som påverkar det som mest styr den kommunala ekonomin, nämligen antalet arbetade timmar.
· GY01KrU3 · 2010-12-01 12:14:05 — sker verksamheten utan tävlingsinslag, vilket är positivt för många personer.Låt mig stanna upp lite vid det jag sade om folkhälsa. Enligt , professor i hälsoekonomi vid , kostar brist på motion samhället . Inte minst här har friluftslivet en positiv effekt för att motverka ohälsa, herr talman.Det är positivt att vi nu tar ett samlat grepp om den svenska friluftslivspolitiken. Den här propositionen är den första som lämnas, och den lämnas av en alliansregering. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. När jag hör ordet friluftsliv tänker jag på vistelse i naturen. Jag tänker på att friluftslivet ökar fysisk hälsa och psykiskt välbefinnande. Det jag däremot inte tänker på är att friluftslivet bidrar till samhällsekonomin. Det borde jag göra, för det bidrar en hel del.Svenskt Friluftsliv har gjort en undersökning som visar att svenskarna spenderade på friluftsaktiviteter i . Pengarna lades på vardagsnära aktiviteter som boende, utrustning, transporter och livsmedel. Pengarna bidrog till 75 600 arbetstillfällen enligt undersökningen.Man kan vara ute i naturen på flera olika sätt. Man kan gå en skogspromenad för sig själv, köpa ett färdigt paket till ishotellet i med hundspannsåkning och skoteråkning eller köpa en fiskeresa med helikoptertransport till fjällen.Detta bidrar till landsbygdsutveckling och regional tillväxt som är ett av målen i propositionen.Propositionen är bra och har många olika mål för friluftslivet. Regeringen har med propositionen visat att detta är viktigt. Friluftslivet ska främjas och utvecklas och därmed bidra till ökad fysisk hälsa och psykiskt välbefinnande men också till att starta företag så att det blir lättare att leva och arbeta på landsbygden. Detta kommer att bidra samhällsekonomiskt.Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet.
bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — Jag tror inte att svenska folket blir särskilt imponerat om man, trots att man faktiskt har möjlighet att på ett rimligt sätt klara den här förändringen, i stället väljer att vidta jättestora åtgärder som på olika sätt skadar . Det är väl någonting som ni själva på er kammare får fundera på om ni nu tar ett beslut om den här neddragningen. Jag vill bara säga att jag inte tror att ni vinner på att göra på det sättet. Oppositionen är i full färd att tvinga oss till den eftertänksamhetens kranka blekhet. Det är ju själva budskapet. Socialdemokraterna gav budskapet väldigt tydligt med ett rejält tjuvnyp. Det har inte ägnat sig åt, utan det har varit mer konstruktivt och ett tal om ett förblivande regeringsunderlag, vilket noteras med uppskattning.Vi är i denna situation därför att vi inte nådde fram i förhandlingarna - detta trots att vi uppenbarligen skulle ha kunnat vara överens om ett engångsbelopp på 300 miljoner. Detta är det bara att beklaga. har vi fått ord på att oppositionen, om oppositionen vinner voteringen, åtminstone är beredd att förhandla om det här. Men det hade varit lyckligare för alla som riskerar att bli varslade om vi i förväg hade klarat detta. Jag beklagar att vi inte gjorde det.Vi har lärt läxan. Jag hoppas att oppositionen också vill ta till sig någonting av själva processen, av hur vi har jobbat med det här. Det kunde ha skötts bättre.
bet · GY01KU15 · 2010-12-09 00:00:00 — Om ett beslut som fattats med tillämpning av 16 § har grundat sig på att garantitagaren gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond och beloppet därefter helt eller delvis återförts till beskattning, ska på yrkande av garantitagaren pröva frågan om inkomstgaranti då återförandet skedde. Denna lag träder i kraft . 13 kap. 16 § i dess nya lydelse tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . 2 Förslag till lag om ändring i övergångsbestämmelserna till den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av Härigenom föreskrivs i fråga om den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av att övergångsbestämmelserna till lagen får ett tillägg av följande lydelse. I fråga om jämkning av inkomstgaranti ska dock bestämmelserna i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter gälla i tillämpliga delar. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1259) om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs att 13 kap. 13 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter i stället för dess lydelse enligt lagen (2010:1259) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2010:1259 Inkomstgarantin minskas också, på det sätt som framgår av 14 §, med följande inkomster: 1. inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, 1. inkomst av sådant slag som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, 2. sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3. delpension enligt kollektivavtal, 4. pension och livränta i andra fall än som avses i 12 §, 5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än dem som avses i 14. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1585) om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av Härigenom föreskrivs att lagen (2009:1585) om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av ska ha följande lydelse. Enligt beslut föreskrivs att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av ska upphöra att gälla vid utgången av 2009. Den upphävda lagen ska fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som tjänats in före lagens upphörande. Detta gäller dock inte för den som fullgör tid i efter nämnda tidpunkt. Den upphävda lagen ska även tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid som fullgjorts i och före lagens upphörande. Enligt beslut föreskrivs att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av ska upphöra att gälla vid utgången av 2009. Den upphävda lagen ska fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som tjänats in före lagens upphörande. Detta gäller dock inte för den som fullgör tid i efter nämnda tidpunkt. Den upphävda lagen ska även tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid som fullgjorts i och före lagens upphörande. I fråga om jämkning av inkomstgaranti ska dock bestämmelserna i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter gälla i tillämpliga delar.
bet · GY01KU8 · 2010-12-16 00:00:00 — Detta tyder enligt regeringens mening på att handläggning av sjukförsäkringen blivit alltmer enhetlig. Regeringen följer utvecklingen av rättssäkerheten i socialförsäkringen noga. I detta ligger att handläggningen ska vara enhetlig. En rättssäker socialförsäkring kommer alltid vara av allra högsta betydelse för socialförsäkringens administration. Detta var också anledningen till att Inspektionen för socialförsäkringen bildades med uppgiften att genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. Den nya myndigheten bildades då de 21 allmänna försäkringskassorna och avvecklades. Ytterligare formella organisationsförändringar har därefter genomförts. Till exempel avvecklades försäkringsdelegationer och socialförsäkringsnämnder. Vidare inrättades som tog över hanteringen av pensionssystemet och andra pensionsförmåner. Dessutom inrättades Inspektionen för socialförsäkringen. Allt detta har naturligtvis påverkat verksamhet. Utskottet noterar att regeringen noga har följt utvecklingen av sedan myndigheten bildades, bl.a. i form av uppdrag till Statskontoret och till att granska myndighetens förändringsarbete. Inspektionen för socialförsäkringen, som bildades för att genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet, anför i sin rapport 2010:6 Regionala skillnader i sjukförsäkringens utfall, att det ännu inte finns någon uppföljning eller utvärdering om enhetligheten i myndighetsutövning inom . Inspektionen anger att studien inte kan leda i bevis vad sammanslagningen lett till men kan slå fast huruvida utfallet blivit det eftersökta. Utskottet konstaterar att enmyndighetsreformen vad gäller visar goda resultat på betydande områden; dock behöver stora reformer som denna alltid följas upp och det är viktigt att rapportering av myndigheten ger en rättvisande bild av handläggningen. Med hänsyn härtill tillstyrker utskottet styrelsens förslag om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av i vilken utsträckning ökad enhetlighet i rättstillämpningen har uppnåtts genom inrättandet av . Utskottet förutsätter att man i en sådan redovisning också beskriver hur det förändrade förtroendemannainflytandet inom socialförsäkringen påverkat rättstillämpningen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V) och (S).
· GY01KU9 · 2010-12-01 15:55:20 — I betänkande behandlas riksdagsstyrelsens framställning om intern styrning och kontroll för myndigheter, där riksdagsstyrelsen föreslår vissa ändringar i lagen om ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och Riksrevisionen.Ärendet rör en översyn av de ekonomiadministrativa bestämmelserna som riksdagsförvaltningen fick i uppdrag att göra 2008. Utredningsarbetet har bedrivits av en expertgrupp och yttranden har inhämtats från bland annat riksbank, och genom Finansdepartementet.Alliansregeringen har under förra mandatperioden väsentligt skärpt kraven på intern styrning och kontroll hos myndigheter under regeringen samt även gett begreppet intern styrning en tydlig definition. Det känns mycket värdefullt att regeringen verkligen tar denna fråga på så stort allvar. Intern styrning och kontroll är viktig!De ändringar som föreslås syftar till att ställa samma krav på internstyrning och kontroll också för myndigheter.I betänkandet ger riksdagsstyrelsen sin syn på det övergripande verksamhetsansvaret för respektive myndighet. Här ska finnas en tydlig instruktion om ledningens ansvar för verksamheten inför . Den ska också se till att verksamheten bedrivs effektivt, att den redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens finanser. I kravet på effektivitet ska ligga att myndigheten åstadkommer uppnådda mål på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt utan att för den skull ge avkall på kvaliteten.Vad gäller internrevision är det viktigt att framhålla att REA-lagen ställer krav på myndigheten att just ha en väl fungerande intern revision. Något krav på en egen anställd internrevisor finns inte, men här finns goda exempel och erfarenheter av att man kan köpa dessa tjänster externt. Det finns heller inget förslag om att internrevisionen ska rapportera sina förslag till myndighetens ledning, men det bör ändå förefalla naturligt att man gör så då ledningen får anses vara uppdragsgivare.Beträffande processen intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar, och i denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation.Myndighetsledningen bör också i sin årsredovisning lämna uppgifter om den interna styrningen och kontrollen. Det är också viktigt att myndigheten ska lämna en bedömning om den interna kontrollen och att styrningen upplevs som betryggande.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet.
· GY01SoU4 · 2010-12-01 10:30:53 — Jag är medveten om att vi inte kan påverka de reklamkanaler som sänder från andra länder än . Där får vi stå ut med alkoholreklamen i den svenska televisionen, det vill säga att den kommer in via parabol, satelliter och så vidare. Vi skulle ändå behöva ha ett samlat grepp om detta för att ha en tydlig svensk ståndpunkt. När jag yrkade bifall till reservationen om marknadsföring efterlyste jag att vi kan sitta ned och få en gemensam överenskommelse som på ett tydligt sätt bestämmer inriktningen på den svenska marknadsföringen av alkoholdrycker. är det alltifrån små annonser till helsidor i och . Det är en stor spännvidd. Jag skulle önska att vi kunde ta oss tid att sitta ned och resonera och diskutera marknadsföring av alkohol. Jag hoppas att vi kan nå fram till ett gemensamt ställningstagande. Jag vill än en gång slå fast att i den alkohollag som vi nu tar ställning till finns två förbud mot användning av kommersiella annonser i marknadsföringen av alkoholdrycker. Det är i radio, tv och tidningar. Det är också markerat att särskilt måttfullhet ska iakttas, att reklamen inte får vara påträngande, uppsökande eller uppmana till bruk av alkohol och att reklamen inte särskilt får rikta sig till enskilda eller till barn och ungdomar under 25 år.Vi har varit överens om restriktionerna för marknadsföringen. De slås fast också . I frågor som rör hur vi tillsammans med övriga EU-länder och internationellt ska hantera Internet ska vi vara beredda att söka vidare. Det är ingen enkel materia, men det är självklart att vi ska reglera vad vi kan. Det vi kan göra slås fast i lagförslaget som handlar om ny alkohollag. Det vi inte kan fatta beslut om bör vi söka olika lösningar för. På den punkten är jag beredd att vara med i en diskussion också .