bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Folkbildningsinsatser är oerhört viktigt för att minska de digitala klyftorna.Anders ! Varför pratar ni inte om det faktum som finns, att vi har digitala klyftor? Varför vill ni inte ha det anslag på ytterligare , som vi satsar? Varför är ni emot det? För att börja med Vänsterns kalkyl för de 101 miljarderna, : Jag noterade att sade att drygt 50 miljarder är lån och att 50 miljarder därutöver är avgifter. Sedan exemplifierades det med kilometerskatt på lastbil. Så länge jag inte får någon djupare analys måste jag trots allt tolka det så - och det tror jag att resten av åhörarna gör också, - att det innebär en dramatisk skattehöjning på vägtransport av gods, en dramatisk utslagning av svensk basindustri, verkstadsorter etcetera.För att gå till IT: Uppenbart visste min kritik var den tog - det var roligt. Det gällde avsaknaden av debatt.Jag läste innantill i budgetpropositionen, . Där står det att alla ska kunna ta del av möjligheterna som denna teknik erbjuder oaktat användarens ålder, kön, funktionsnedsättning eller var i landet man råkar befinna sig, i stad eller på landsbygd.Vad gäller folkbildning, : Vi båda hade gemensamt nöjet att här i kammaren rösta igenom en gigantisk höjning av anslagen till folkbildningsorganisationerna på 400 eller 700 miljoner. Det tycker jag är bevis nog. Hela ärendet borde givetvis handla om infrastruktur, som många har framhållit. Jag har ivrigt lyssnat på alla talare hittills.Jag vill definitivt hålla med , när han säger att trafikslagen kompletterar varandra. Det är en tanke som jag finner bärande. Det bör vi ha i åtanke när vi i utskottet går vidare i arbetet.Jag är ingen vän av upprepningar, så jag ska hålla mig till det jag inte är riktigt nöjd med i trafikutskottets betänkande.Den svenska järnvägstrafiken är, milt uttryckt, mycket diskuterad . Alltmer framkommer att bristerna kan hänföras till mångåriga försummelser inför behovet av investeringar i vårt gamla järnvägsnät. Att bara underhålla befintligt material räcker inte. Jag tror att både regeringen och trafikutskottet är väl medvetna om det - allt i debatten tyder på det - och inte kommer att släppa taget om frågan.Jag ska därmed inte ge mig in i grälet om finansiering och vem som vill mest. Jag tror i det här fallet att alla vill väl. Men jag är ny och grön i församlingen, så det kan hända att det är en övertro från min sida - det får framtiden utvisa.För tillfället vill jag lämna den frågan och övergå till den mycket uppmärksammade frågan om avgiftssättningen på , punkt 7.Jag har gjort en lite märklig resa med frågan i utskottet, i debatten och i andra sammanhang med den. Under den resans gång i utskottets behandling av frågan blev jag ett tag såväl förundrad som kluven.Jag meddelade utskottets vice ordförande att var emot att ge carte för att höja avgifterna i den grad som framgår av reservationerna samt inte minst uppgifter i medierna. Jag tyckte att det var artigt att göra det, eftersom jag borde ha avstått från röstande i utskottet, när man nu har facit i hand.Inför utskottets justering kom ett tilläggsförslag som löd att regeringen ska inkomma med en konsekvensbeskrivning. Vi har här hört bland andra prata om hängslen och livrem. Men tyvärr, fru talman, kan jag inte finna att det på något sätt inskränker befogenheter. Jag nås också av uppgiften att , alltså för bara drygt sedan, har fattat beslut om de avgiftshöjningar som vi sverigedemokrater har varit emot.Av ärendets bakgrund kan vi utläsa att ett första avtal mellan och om betalnings- och avgiftsansvar kom . Ett andra avtal , när bron invigdes, gick i korthet ut på att på den svenska delen av bron ta svensk ordinarie banavgift enligt principerna om banavgifter på statens spåranläggningar. Det lär ha varit en hel del diskussioner om det, huruvida övriga spåranläggningar subventionerade denna. Det ska jag inte fördjupa mig i, för jag var inte med då.I sammanhanget anförde trafikutskottet att förbindelsen kunde väntas få gynnsamma effekter på tillväxten i hela Öresundregionen samt främja tillväxt och skatteintäkter i landet som helhet. Jag tror inte, fru talman, att någon motsäger mig när det gäller att så har skett och fortfarande sker. Och jag tillhör dem som gärna vill att det ska fortsätta.År 2004 kom järnvägslagen. framhåller regeringen i den proposition som vi behandlar att propositionen /2000 samt uttalanden i behandlingen av denna riskerar att inskränka möjlighet att bestämma avgifterna inom den ram som järnvägslagen tillåter. Regeringen anser också att bör vara fritt att fastställa avgiftsuttaget enligt villkoren i 7 kap. järnvägslagen.Då börjar man fundera på hur det är när det gäller både hängslen och livrem. Det är just den senaste synen, att man vill ge carte , som gör att vi hyser betänkligheter. Vi vill gärna tro på bland annat regeringens, Rådhströms och Alliansens goda vilja men hyser betänkligheter i fråga om det här verkligen stämmer. Och vi vill inte riskera någonting.Den syn som är här vänder vi oss emot sedan vi har tagit del av de planerade höjningarna. Vi menar att storleken på dessa är till skada för kollektivtrafiken, utvecklingen och integrationen mellan länderna och en växande arbetsmarknad.Jag kan i slutändan inte annat än förvånas över att två regeringar inte, trots antagen järnvägslag 2004, reglerat de här frågorna utan i stället serverar avgiftsförslag som svårligen kan accepteras av en bred opinion och kanske inte ens här i kammaren.Jag har, som sagt, försökt lyssna noga till alla argument här , men jag nödgas säga vidare att jag till slut, fru talman, under punkt 7 vill yrka bifall till reservation nr 2. I alla övriga ärenden inom trafikutskottets betänkande ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag. oroar sig för situationen för järnvägen. Ändå vill i det här betänkandet flytta 2,2 miljarder från järnväg till väg och mer än halvera nyinvesteringarna i järnväg. Jag vill därför fråga hur det skulle kunna bidra till en bättre fungerande järnvägstrafik. Det här vill jag. Och jag tror, precis som jag uttryckte, att vi allihop vill det. Däremot har jag ingenting i den vägen att bidra med av det enkla skälet, som framgår av vårt anslagsäskande, att vi inte har någon avvikelse inom fältet kommunikationer och utgiftsområde 22. Därför kan jag inte heller stå här och avge några löften inför . Däremot ska jag försöka mig på ett halvt löfte om att arbeta väldigt hårt för att få ett bättre läge vid nästa budgetsättning. Men, , ni vill ju flytta från järnväg till väg. Ni kommer att rösta för mer än en halvering av nyinvesteringar i järnväg. Hur kan det med den bästa vilja i världen bidra till en bättre järnvägstrafik? Jag tycker att jag redan har besvarat frågan. Vi har inte gett några ytterligare avvikelser gentemot regeringens förslag i den här budgeten, och jag har inget bättre svar att ge till Ygeman. När vi pratar om banavgifter totalt sett i vårt land finns det en idé om att om man skulle fördubbla banavgifterna, som skulle ge mer pengar till järnvägsunderhåll, skulle det handla om på en biljett mellan och Göteborg.När vi pratar om att vill höja avgifterna på pratar vi om och . Jag hör prata om chockhöjningar. När pratar om storleksordningen på de höjningar som kan ge skador för måste jag fråga : Är 3:50 förödande för ? Det är faktiskt det som har föreslagit.Det är alldeles riktigt att vi har både livrem och hängslen i den här frågan. Men frågan är: Är emot att vi ska få mer pengar till drift och underhåll av vårt järnvägssystem? Med den tanke som Wiklander här företräder låter det nästan som att de kan vara emot alla typer av banavgifter som ska gå till att förstärka drift och underhåll. Men det är bara att beklaga om chockhöjningar på och inte är en nivå som sverigedemokrater kan anse är riktig.Jag skulle vilja ha en kommentar när det gäller hur Wiklander kan argumentera för att det är chockhöjningar som vi genomför i denna fråga. Jag ska försöka besvara det här. Vi kan börja med frågan om 3:50 skulle avskräcka trafiken och vara förödande. Nej, det skulle det inte vara. Hade vi fått en total garanti om att den första delen av höjningen också hade varit den som skulle vara i slutändan, innan det kommer till en ny prövning i en framtida riksdagsbehandling, hade vi nog köpt det här. Men jag har inte lyckats övertyga någon annan och till slut inte mig själv heller om att den garantin är till fyllest.3:50 hade nog många kunnat leva med, även passagerarna. Men det är ju inte det som det handlar om i slutändan. Jag behöver inte stå här och repetera siffror, vad ett årskort och så vidare skulle kosta. Det har många talat om.Skulle jag ha missförstått alltihop är jag inte alldeles ensam om det. Opinionsyttringarna har faktiskt kommit från folk i alla partier och i synnerhet från , av naturliga skäl.När det gäller andra fråga tror jag också att banavgifterna kommer att höjas. Jag är övertygad om det. Och vi kommer säkerligen att på ett ansvarsfullt sätt kunna medverka till det. Men det får inte komma i form av dessa dramatiska höjningar som vi befarar blir fallet om vi, så att säga, släpper helt fritt.Vi hörde en talare tidigare säga att avgifterna inte är det enda som vi ska besluta om här, utan det handlar om att får i uppdrag att sköta det här själv, det vill säga att man får carte . Och får man det kommer man naturligtvis snabbt och lätt att förverkliga det man uppenbarligen har bestämt redan för ett par veckor sedan.Jag kan i logikens namn, , inte se det på något annat sätt. Låt oss, som sagt, behandla eventuella kommande avgiftshöjningar i utskottet! För jag tror, som jag sade inledningsvis, fortfarande att de olika trafikslagen kompletterar varandra. Kan man vara mer säker än så här i den här frågan? Jag tänker på vårt tillkännagivande från utskottet. Vi hörde från regeringshåll hur frågan har redovisats. Vi vet också vad sade i sina förarbeten. De vill återkomma till regeringen och också till efter höjningen på och 50 öre.Jag har svårt att se att och sverigedemokrater i något hänseende i någon fråga i det här parlamentet kan känna en större trygghet än när det gäller det som vi faktiskt tar beslut om i fråga om vårt betänkande.Jag vill dock fullfölja frågan: Hur ser på att vi ska ha trafikantavgifter ? Vi har 65 miljarder i medfinansiering i olika projekt. Kommer att säga nej till att vi ska förverkliga Förbifart ? Säger nej till Västsvenska paketet? Säger nej till bron förbi ? Säger nej till bron förbi ? Detta handlar ju också om trafikantavgifter.Jag blir verkligen orolig om det handlar om att man är rädd för och . Det kan få konsekvenser om oppositionen och anser att vi inte ska kunna förverkliga infrastrukturprojekt i storleksordningen i vårt land för och på Öresundståget. Jag får väl göra mig ännu tydligare: Jag är fortfarande inte rädd för en höjning på 3:50 per biljett. Jag hoppas att det har gått in nu.Däremot är jag rädd för att ge en instans som klartecken till att själva sätta de här avgiftshöjningarna och därefter, när vi väl har gett dem klartecken till att göra det, få en konsekvensanalys av densamma.Det är där vi ställer oss tveksamma och av säkerhetsskäl inte vill se den utvecklingen.Sedan får man väl tycka vad man vill om politik vad gäller kommunikationer. Jag ska villigt erkänna att vi inte har så förskräckligt mycket i programskrift om det. Därför tyckte jag att det var stimulerande att få vara med och jobba med dessa frågor.Av de uppräkningar som Rådhström gjorde skulle jag nog tro att vi kommer att komma överens i slutändan kring det allra mesta om inga riktigt drastiska saker skulle inträffa en gång till. budgetområde är stort och täcker alla trafikslagen. Mina allianskolleger har tagit delar av det, så jag tänker koncentrera mig på två områden. Det är sjöfarten och trafiksäkerheten.I fredags besökte jag ett intressant företag i , ett företag inom den . Företaget heter mätteknik och sysslar med att digitalisera sjöbotten, ett nästan outforskat område.Vikten av att veta vad som finns i våra hav och på sjöbottnar har blivit alltmer aktuellt. Inte minst när man ska dra den stora gasledningen för Nord Stream i behöver man veta vad som finns på botten. Under släpptes 150 000 minor i . Endast 80 000 minor har bärgats. Behovet av att digitalisera sjöbotten är alltså stort av många olika skäl.Regeringen har fortsatt att finansiera digitaliseringen av äldre information över vissa havsområden. har som mål att nå en geografiskt heltäckande digital djupdatabas.Företaget i är ett av alla företag som är sysselsatta inom det klustret på ungefär 220 000 personer. Klustrets kärna utgörs av ca 13 000 personer som är sysselsatta inom rederinäringen. Företaget mätteknik har 220 anställda, varav det stora flertalet är högutbildade och finns inom olika områden som biologi, geologi, systemdatateknik och sjöbefäl. Detta visar att det klustret är mycket större och vidare än vad vi tror.Den svenska sjöfartsnäringen är viktig för , och genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Svensk sjöfart har av tradition förknippats med hög sjösäkerhet.Det är därför viktigt att fortsätter att vara pådrivande för bättre sjösäkerhet inom det internationella organet IMO, och det är vi endast om vi själva har en stor, svenskflaggad flotta.Under 2009 flaggades 24 fartyg ut från . har redan 17 fartyg flaggat ut, och 35 stycken är anmälda för utflaggning. Vid utgången av 2009 fanns det 226 fartyg i . vill öka den svenska handelsflottan och se till att fler fartyg flaggas in igen.Fru talman! Alliansregeringen har under flyttat fram positionerna inom sjöfarten. Som exempel kan nämnas att undertecknade barlastvattenkonventionen, en konvention som länge varit föremål för internationella förhandlingar. Med barlastvattnet kan arter spridas till nya områden, och just barlastvatten bedöms därför vara ett av de stora hoten mot en bevarad biologisk mångfald i Östersjön.Vidare har alliansregeringen ansökt om att bidrag från EU budgeten för TEN-T för ytterligare tre sjömotorvägsprojekt, varav två berör och ett Västerhavet.När det gäller har länderna kring vårt stora innanhav och tillsammans påbörjat ett projekt kallat som bland annat ska beskriva framtida gods- och passagerarflöden inom, från och till för alla transportslag.En annan viktig åtgärd för att underlätta transporter till sjöss är utvecklingen av ett europeiskt havsområde utan hinder, vilket är ett EU-direktiv. Detta innebär att man ska likforma rapporteringsformaliteterna för alla fartyg som ankommer till eller avgår från hamnar inom . De föreslagna åtgärderna kommer att innebära betydande administrativa lättnader för våra företag.Inför 2011 har ökat sin investeringsplan då den var 126 miljoner till 319 miljoner. I denna investeringsplan ligger stora investeringar i samt även farledsförbättringar i farleden in till hamn.Vidare fortsätter arbetet med att förlänga livstiden för isbrytare i Atleklassen. Det innebär att isbrytarna ska kunna utnyttjas , och det låter ju lovande med sådana isvintrar som vi har - denna och förra.Investeringar kommer också att ske i arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, IT-system samt lotsbåtar för att belysa de utvecklingsmöjligheter som finns avseende miljöanpassade lotstransporter.Kort vill jag också nämna att är värdland för Världssjöfartsuniversitetet, , som ligger i och lyder under IMO, FN. Dit ger vi ett anslag på för 2011.Fru talman! Att kunna färdas tryggt i trafiken med de olika transportslagen är viktigt för alliansregeringen. Inte minst gäller det för våra allra minsta, och att ha en trygg skolväg är därför av största vikt. ökade andelen föräldrar som anser att skolvägen är säker från . Jag hoppas att denna siffra kommer att öka mer, men redan nu kan vi se att vi är på rätt väg.Under 2009 har det också byggts nya cykel- och gångvägar samt 14 nya planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik.I syfte att öka barnens säkerhet pågår bland annat försöksverksamhet med som hastighetsbegränsning vid passering av en buss i linjetrafik eller skolskjuts som stannat för av- och påstigning.Alliansregeringen vill underlätta för införande av alkolås och har därför genom en lagändring sett till att från kommer alkolås i förmånsbilar att skattebefrias. Kostnaden för detta förslag beräknas uppgå till ungefär 10 miljoner. Och fattade beslut om att permanenta ett system där dömda rattfyllerister får behålla sitt körkort om alkolås installeras, och de får endast köra bilar med alkolås. I uppföljningen av den äldre nationella planen med åtgärder för trafiksäkerheten är mötesseparering och andra mindre trafiksäkerhetsåtgärder utförda till redan efter halva planperioden. Just detta med mötesseparering bidrar till att minska antalet olyckor på väg, och där är vi glada att vi följer planen till fullo - vi ligger till och med före den. En av de enskilt viktigaste åtgärderna för att snabbt förbättra trafiksäkerheten är att minska hastighetsöverträdelserna. Medelhastigheten och hastighetsöverträdelserna för personbilar har minskat . Men denna trend gäller inte den tunga trafiken. Därför måste myndigheter och branschorganisationer öka uppmärksamheten på den tunga trafiken och se till att de har en bättre regelefterlevnad.Regeringen förbereder förslag till ändrade körkortsbestämmelser som syftar till en ökad trafiksäkerhet, bland annat genom nya och ändrade körkortskategorier och en stärkning av principen om stegvis tillträde till bland annat tyngre och kraftfullare motorcyklar. Barn och ungdomar bör ges särskild uppmärksamhet i trafikmiljön. Det är viktigt att trafikmiljön uppfattas som trygg och säker av såväl barn och ungdomar som vuxna. Barn bör i större utsträckning kunna förflytta sig på egen hand utan att vara beroende av att en vuxen följer med eller skjutsar dem.I detta sammanhang, när vi nämner barn, kan nämnas att på sjöfartsområdet bedriver Transportstyrelsen en informationsverksamhet om sjövett och sjösäkerhet just med inriktning på de yngre målgrupperna. har Transportstyrelsen sammanställt olycksstatistik med en redovisning av andelen barn som omkommit eller skadats allvarligt på sjön. Det kommer att ligga till grund för uppföljningen av de riktade säkerhetsinsatserna mot barn och unga.Alliansregeringen kommer att fortsätta sitt arbete med att öka trafiksäkerheten inom alla trafikområden. Med dessa ord vill jag önska fru talman och hela kammaren en god jul och ett gott nytt år. tar upp svensk sjöfartsnäring. Det tycker jag att hon gör rätt i. Tyvärr ser utvecklingen inte särskilt positiv ut för svensk sjöfartsnäring. Vi har fått en begynnande våg av utflaggning. Många redare är oroliga och står inför situationen att flagga ut. När man träffar representanter för näringen och fackliga representanter får man en ganska samstämmig bild, att händer det ingenting snart kommer utflaggningen att bli ganska dramatisk.Jag vet att har samma uppfattning som jag, att en av de saker som krävs för en konkurrenskraftig sjöfartsindustri är tonnagebeskattning. Vi har också ett enhälligt skatteutskott bakom ett tillkännagivande till regeringen.Nu sitter i majoritet i , så min enkla fråga till är: När kommer tonnageskatten? sitter jag i majoriteten i . Vi har bland annat bett en utredare, , att ta fram hur den svenska sjöfarten ska utvecklas bättre. Hans utredning kom och är nu ute på remiss. Vi har gjort en snabb remissrunda, så kommer vi att se vad de olika instanserna, bland annat , och de olika intressenterna, säger. Jag kommer med glädje att ta del av vad de kommer att säga om utredningen.I utredningen skriver bland annat om tonnageskatt. Och det är rätt som säger, att vi har en enig riksdag bakom detta. Vi har också ett enigt skatteutskott, precis som Ygeman säger. Det råder inga tveksamheter alls om att vi vill ha tonnageskatt, och det vill även ha.Jag tycker att det ska bli intressant att höra vad de olika remissinstanserna kommer att svara så att vi får mer bakom ryggen. Eftersom det till och med är ett tillkännagivande till vår regering om att vi ska införa tonnageskatt hoppas jag att det kommer att bli verklighet under den här mandatperioden. Jag är ledsen om jag var otydlig. Min fråga till , efter fyra och en kvarts år eller i majoritet - jag hoppas att det ska bli så som möjligt - är: När kommer tonnageskatten? Jag kan inte svara på det. Jag skulle önska att jag kunde det, men det kan jag tyvärr inte. Vad jag sade var att jag ser fram emot vad remissinstanserna kommer att säga. Därefter kommer vi tillsammans, de fyra partierna, att diskutera förslaget som finns om att införa tonnageskatt och som hela har ställt sig bakom. Jag hoppas, som sagt, att det kan bli . Över hela världen pågår en digital revolution där landsdelar, länder och världsdelar knyts samman i en rasande takt. Tack vare moderna elektroniska kommunikationer kan föräldrar hålla kontakt med sina barn dagligdags via videosamtal, oavsett var i världen de befinner sig. Tack vare moderna digitala kommunikationer har någon annan alldeles shoppat sina julklappar på Internet i ett välsorterat antikvariat on line. Och tack vare moderna elektroniska kommunikationer kan människor i en helt annan del av världen, som lever i diktaturens förtryck, sprida information om regimens övergrepp.Från den minsta byn till den allra största staden pågår en digital revolution, och jag är som svensk och IT-minister oerhört stolt över att vi i på många sätt leder den utvecklingen.Fru talman! Connectivity Scorecard ligger på första plats och har sedan förra mätningen gått om . I rankning av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier ligger vi i toppen. Samma sak visar den internationella teleunionens rankning liksom EU:s Broadband Performance Index. Den internationella jämförelsen talar sitt tydliga språk: är en konkurrenskraftig ekonomi och är en konkurrenskraftig digital ekonomi.Snabbare och i större utsträckning än många andra tar vi svenskar till oss den nya tekniken. av svenskarna har, enligt mätningar, aldrig använt Internet, vilket internationellt sett är en väldigt låg siffra. Det är ingen slump att ligger i topp. Det är ingen slump att det är prioriterat för regeringen att göra vad som krävs för att ska fortsätta att vara världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomi.Den bredbandsstrategi som regeringen har antagit har fått brett stöd från branschen. Steg för steg fortsätter arbetet med att nå de ambitiösa målen att av våra medborgare och företag ska ha tillgång till bredband med minst och att ska ha det 2020. Som det ser ut nu är det första målet redan inom räckhåll, och vi är många som arbetar hårt för att målet till 2020 ska kunna nås. Men om vi ska kunna nå dit måste alla parter göra sitt, från marknaden till det civila samhället liksom det offentliga och regeringen.Den absoluta merparten av de investeringar som krävs för att ska ha bredband i världsklass ska göras av marknadens aktörer på marknadens villkor i fungerande konkurrens. Men för att vi ska kunna nå hela landet och alla svenskar, oavsett var man råkar bo, skjuter vi också till en betydande offentlig finansiering. Med det uttalade syftet att stödja marknadens utveckling och främja lokala och regionala initiativ gör vi särskilda insatser, inte minst på landsbygden och i våra glesbygder. Det är satsningar som har utformats just för att ta till vara det engagemang och de drivkrafter som finns runt om i landet utan att störa marknaden där den fungerar.Mellan 2010 och 2014 satsar vi nästan . Det handlar om att enskilda tack vare HUS-reformen kan få göra skatteavdrag för arbetskostnader när man drar fram bredband till sitt hus.