bet · GY01KU4 · 2010-11-16 00:00:00 — Vi vill att alla som är svenska medborgare ska ingå i en svensk gemenskap där det inte föreligger någon diskriminering på grund av etnicitet, vilket är infört och stöds av . Det är vi som står upp för jämlikhet och mot diskriminering i det här landet - ingen annan. Det är uppenbart för var och en att det är felaktigt. har precis hållit ett anförande som nästan bara handlade om att upprätthålla skillnaderna mellan olika människor i . Men han svarade inte på min fråga. Jag ställde en enkel och rak fråga: Vad är faran med att sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet får ett större genomslag vid anställning i statliga tjänster än tidigare? Jag var inne på detta i mitt anförande. Att styra detta land på de olika nivåer som det kan handla om handlar inte bara om att ha en bra juristutbildning, vara en bra PR-nisse eller vad det nu kan handla om. Det handlar om att känna till , känna till den svenska kulturen och känna till hur saker och ting fungerar, precis som Kommittén om medborgarskapskrav menade. Kommittén menade att det var sakligt motiverat att upprätthålla krav medborgarskap för till exempel statsråd. Med samma motivering ska det givetvis vara ett medborgarskap som ligger till grund för samhällsbärande positioner i detta land, för personer som har ett ansvar att styra detta land i enlighet med svensk tradition, svensk kultur och svenska värderingar och normer. Därför är det självklart att ett medborgarskap måste föreligga för dessa vissa viktiga positioner som det handlar om och som är samhällsbärande i . Något annat är bara nit. Till att börja med måste jag medge att Alliansen och sannolikt har haft fel när vi har tänkt att ju mindre hörs, desto färre röster skulle de få. Det är precis tvärtom. Ju mer ni hörs, desto mer uppfyller ni ordspråket: Ge dem ett rep och de hänger sig själva. Det hade varit utmärkt om det som vi nu hörde i detta anförande hade hörts på gator och gränder och i tv under valrörelsen, för då hade vi fått veta till exempel att det är fel om människor åker utomlands på Interrail. Det var hårresande. Var så god och utveckla detta. Vad har emot att ungdomar åker utomlands? Vad har emot Interrailprogrammet?Sedan måste jag ställa en fråga. Varför ska det vara just medborgarskap för statsråd bara för att det står i det gamla grundlagsförslaget? Är det i själva verket så att önskar att statsråd ska vara födda i landet? Det finns faktiskt en bestämmelse i som säger att den som inte är född i inte kan bli president där. Det går aldrig att rätta till detta. Kanske det är en sådan utveckling som önskar, . Först och främst ska jag säga följande. Om du, Skånberg, har sett opinionsundersökningar är det så att ju mer vi syns i riksdagsarbetet, desto högre siffror har vi fått. Vi ligger nu på vårt högsta snitt någonsin i opinionsundersökningarna. Du kanske borde ta en titt på dem innan du börjar yttra dig om att vi så att säga sänks eller att folk inte röstar på oss ju mer vi pratar. Det är snarare tvärtom: Ju mer vi syns, desto mer gillar folk oss. Det är därför som vi säkert kommer att hamna på efter nästa val. Då kommer ni att svettas ännu mer.Varför ska det vara ? Ja, någon gräns måste man sätta. Man kan diskutera om det ska vara . Det kanske ska vara . Någon gräns måste man ha. Ärligt talat skulle jag vilja ha en gräns för riksdagsledamöter också. Då kanske vi till och med skulle kunna förhindra att en viss moderat satt i denna kammare. Jag har inte pratat om Interrail. Det finns en plan i EU om att öka samarbetet mellan olika nationalstater. Det finns vissa områden, till exempel mellan och och mellan och , som ska få mer samarbete och större utbyte med varandra för att nationalstatens betydelse ska luckras upp. Betydelsen av samarbete mellan de olika nationalstaterna ska öka. Därmed ska nationalstatens betydelse luckras upp. Det finns EU-program om detta. Jag tror att det till och med finns tre. Det handlar alltså inte tåg. Det handlar om hur EU försöker luckra upp nationalstaterna. Jag hade önskat att du hade lite kunskaper om att detta fanns. Men uppenbarligen verkar så inte vara fallet. Jag fick inte något svar på varför det var det var så idealiskt med medborgarskap. Varför ska det inte vara eller livslångt? vill jag ge möjlighet att svara. Skulle det kanske vara bättre om det var bara etniska svenskar som kunde bli statsråd? Är det möjligen så han tänker, eller åtminstone att det ska vara fråga om livstid? börjar epiteten hagla här igen, att vi pratar om etniska svenskar, som du, Skånberg, verkar vara inne på. Jag vet inte riktigt vad ditt parti tycker i den frågan. Uppenbarligen har ni grumliga tankar där. Vi har, som vi alltid har sagt, förespråkat en öppen svenskhet där vi menar att man kan bli svensk om man tar till sig den svenska kulturen och de svenska traditionerna. Om man ska ha en tioårsgräns, en åttaårsgräns eller en tolvårsgräns kan man, som jag sade tidigare, diskutera. Vi anser oss vara nöjda med en tioårsgräns. Det är ungefär som vi har diskuterat att det ska ta att få ett svenskt medborgarskap över huvud taget. Vi anser att det är en rimlig gång när man väl har fått medborgarskapet efter tio år.Jag vill återigen poängtera att EU har som syfte att luckra upp nationalstaterna, som du var inne på. Det var inte Interrailprogrammet som jag pratade om. Jag vill gärna att du kollar upp det inför nästa gång. Det är naturligtvis en historisk händelse när regeringsform reformeras . Men i något avseende hoppas jag att det inte kommer att dröja lika till nästa förändring, även om det är många som har efterlyst den processen. Jag tror på breda och långsiktiga överenskommelser om våra grundläggande demokratiska grundvalar. Men jag kan tycka att debatten och diskussionen om och kring demokratins spelregler förs alldeles för sällan. Möjligen kan dagens debatt göra någon skillnad. Jag menar inte att debatten alltid är till för att förändra utan för att faktiskt sätta in det demokratiskt uppbyggda samhället och dess grundläggande regler i den övriga aktuella samhällsdebatten och därmed i det aktuella årtionde som vi befinner oss i. Det har nämligen ett egenvärde att föra en öppen och medveten debatt om våra grundläggande fri- och rättigheter i ett demokratiskt uppbyggt samhälle. Det tål att ge uppmärksamhet åt att demokrati och mänskliga rättigheter inte alltid är givna i alla samhällen eller för alla människor. Precis som sade borde det vara en oerhört viktig del för skolelever att ha med sig den kunskapen. Men det borde även för dig och mig som lyssnar på denna debatt vara en viktig del att ha en utvidgad kunskap om folkstyret. kommer vi snart att fatta beslut om en reformerad och modernare grundlag som jag som representant för anser innehåller många viktiga reformer som vi måste vara stolta över. sätts den enskilda individens rättighetsskydd i fokus på flera sätt. Den privata äganderätten stärks med huvudprincipen full ersättning när det offentliga ska expropriera mark från privata ägare. Diskrimineringsskyddet stärks för att också omfatta sexuell läggning. Rätt till rättvis rättegång i skälig tid läggs till i grundlagen. ges ett tydligt grundlagsskydd som stärker den personliga integriteten. Det är troligen den tydligaste förändringen som skiljer sig års regeringsform då det handlade mer om statens rätt över medborgare i stället för tvärtom. Alla dessa förstärkningar av de mänskliga fri- och rättigheterna är viktiga och stärker den enskildes skydd mot intrång i fri- och rättigheterna från det allmännas sida. Det sätter på ett bättre sätt den enskilde individen före staten. Men som jag sade anser jag att vi behöver en öppen och återkommande debatt om våra demokratiska grunder och våra grundlagar, allt i syfte att möta den tid som våra grundlagar och demokratiska redskap ska verka i. Jag tycker att det ska vara breda och långsiktiga överenskommelser. Dagens beslut kommer inte att ändra de bärande delarna i det svenska statsskicket. Men dagens beslut kommer, förutom de saker som jag redan har nämnt, också att leda till förändringar och reformering av vallagen och kommunallagen. Jag vill ta personvalssystemet till intäkt för att vi bör vara öppna för en ständig översyn och utveckling av hur till exempel sambandet mellan väljare och politiskt förtroendevalda kan stärkas. och jag hade gärna sett ett tydligare personvalssystem. Det tror vi är till gagn för att stärka väljarens möjligheter att välja sina förtroendevalda och för att därmed ge ett ökat intresse och möjlighet att faktiskt följa och utvärdera desamma. Ett förtydligande om personvalets innebörd på valsedlarna 2014 kommer vi också att se - detta för att ytterligare markera vikten av att välja person.Vi tar nu ytterligare steg för att utveckla personvalet, som infördes , i och med sänkningen av personvalsspärren. Det är bra. Men jag menar att det här är ett bevis på att vi framöver också ytterligare måste utveckla personvalssystemet.Jag vill även uppmärksamma att den lokala nivån nu stärks i grundlagen genom att det kommunala självstyret får ett eget kapitel i grundlagen. Det får inte bara vara vackra ord i portalparagrafen, utan nu ges det kommunala självstyret en tydligare markering och plats i regeringsformen och i de skrivningar om proportionalitetsprincipen som innebär att en inskränkning i det kommunala självstyret inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Möjligheten till skatteutjämning skrivs också in i grundlagen.För är det viktigt att stärka redskapen och formerna och att bygga samhället underifrån, att flytta makten närmare människor och öka möjligheterna till delaktighet och medansvar. Både stärkt personvalsinslag och stärkt markering av det kommunala självstyret är förändringar i rätt riktning för att nå detta. Det skapar också nya möjligheter att lättare genomföra för kommuninvånarna viktiga folkomröstningar.Fru talman! Vi ska ha spelregler och lagar som stärker demokratin genom att människan sätts i fokus. har vi på bord förslag om grundlagsförändringar som går i den riktningen och som hör hemma Sverige.Jag yrkar bifall till förslag i betänkande 4. Många har påpekat att ett omfattande arbete ligger till grund för det här beslutet. Det har varit utredningsarbete och därutöver beredning, bland annat i denna kammare, och en tidigare omröstning här.Jag hade förmånen att tillsammans med , Per och, ett tag, företräda i som låg till grund för just detta och vill gärna påminna om de tre starka samhällstrender som har förändrat då vår nuvarande regeringsform i huvudsak skrevs.Det första är internationaliseringen. har blivit mer öppet. Att vi är medlemmar i är ett mycket konkret uttryck för detta.Det andra är en ökad individualisering. Vi lever våra liv på olika sätt. Vi har olika etnisk bakgrund. Vi tror på olika gudar. Diversifieringen har ökat i det svenska samhället.Det tredje viktiga som hade att ta fasta på var att kollektiviseringen till exempel mätt i antalet medlemmar i de politiska partierna har minskat . - den överenskommelse som vi nu debatterar - hade till uppgift att svara på de här tre stora samhällstrenderna. Vi har varit inne på detta och diskuterat markeringen av EU-medlemskapet. Vi har även diskuterat personvalets ökade genomslag just som ett svar på detta med att när partierna tappar medlemmar ökar motiven för att låta väljarna i större utsträckning få bestämma vilka som ska representera dem i riksdag. Det gäller också något som jag kommer att ägna huvuddelen av mitt anförande åt, nämligen den diskussion som jag vill påstå var den allra mest centrala då arbetade och som tar sikte på den serie reformer som syftar till att markera våra domstolars konstitutionella ställning och till att tydliggöra våra domstolars roll som yttersta garant för att grundlagens lika fri- och rättigheter verkligen värnas i praktiken, i realiteten.Jag vill betona för kammaren att det här förvisso är en utveckling av den grundlag som finns. Men det är också strukturella reformer av vår rättsordning. För en andra läsning ligger nu på kammarens bord förslag om att ta bort den begränsning och den reglering - det så kallade uppenbarhetsrekvisitet - av domstolarnas möjligheter att underkänna lagarnas tillämpning i de fall konsekvenserna strider mot regeringsformens fri- och rättighetskapitel. Motivet för detta är tydligt både i texter och i propositionen. Man motiverar detta så här: "Här är det av särskild betydelse att grundlagens regler" - om fri- och rättigheter - "fullt ut får genomslag i rättstillämpningen." Det är en mycket tydlig motivering till reformen och aktiverar i högre grad vårt eget grundlagsskydd för våra fri- och rättigheter, det som är kärnan i vårt medborgarskap. Det förtjänar att påpekas i den här diskussionen.Den här diskussionen är på intet sätt ny. Det har funnits ett återkommande krav i den svenska rättspolitiska debatten och i vår konstitutionella debatt, och det har länge funnits ett brett stöd för detta. Det var en bred majoritet i millenniets allra första statliga utredning. , SOU 2000:1, framhöll just vikten av ökad lagprövning som ett önskat inslag i vår demokrati både i ett mer komplext samhälle och som ett inslag som förbättrar den enskildes rättssäkerhet i när tempot i lagstiftningsarbetet väsentligt har ökat. Äntligen är nu tiden kommen för en sådan reform.På samma sätt stärks också, som vi hört i debatten här, det materiella innehållet i grundlagskapitlet om de grundläggande fri- och rättigheterna. Regeringsformen förses nu med förstärkt skydd för den enskildes privatliv, med förstärkt skydd för integriteten. Det markeras också - detta är viktigt - en rätt till rättvisa rättegångar motsvarande det skydd som finns i om de mänskliga rättigheterna.Beträffande de här reformerna, som hör samman, ska det också sägas att makten över domarutnämningarna, det som brukar kallas för rättsstatens rötter - vem som har makten över domarutnämningarna - i allt väsentligt och i praktiken flyttas från den politiska makten, från , till en mer fristående nämnd. Besluten fattas fortfarande av regeringen, men beredningen kommer att ske utanför Regeringskansliet.Det här stärker i grunden och i substans våra domstolars och våra domares självständighet. Med detta ökar den dömande maktens och domstolarnas förutsättningar att självständigt värna grundlagens principer och grundlagens fri- och rättigheter.Till detta kommer också det som kanske är mer semantik men som symboliskt spelar en roll, nämligen att det markeras att den svenska regeringsformen nu får ett eget kapitel om just domstolarnas självständighet och oberoende. Det är viktigt. Domstolarna ska inte bara vara oberoende. För legitimitetens skull ska det också synas att de är det.Den här serien av tre reformer är mycket väsentlig tillsammans med, som vi tidigare hört, att Lagrådets makt och inflytande ökar för att höja kvaliteten i lagstiftningsarbetet. Jag tror att det är viktigt att detta markeras i vår egen grundlag just för att vi nu i större utsträckning kan utkräva våra rättigheter med vår egen grundlag som verktyg och inom ramen för vår egen rättsordning utan att med nödvändighet vara hänvisade till processer i EU:s rättsliga forum, till domstolarna i och Strasbourg.En viktig effekt av att stryka uppenbarhetsrekvisitet är att det inte längre leder till en inkonsekvens i vår egen rättsordning. Med detta menar jag att uppenbarhetskravet inte tillämpas när svenska domstolar ska bedöma en nationell föreskrifts förenlighet med EG-rätten men väl med vår egen svenska grundlag. uppenbarhetsrekvisitet bort haltar inte längre den svenska grundlagen i förhållande till EG-rätten. Det är ett viktigt skäl som också utvecklades i de utredningar som ligger till grund för reformen. Det här ökar möjligheterna till att frågor om fri- och rättigheter och Europakonventionsbrott avgörs i i stället för att med nödvändighet kräva behandling i . Detta är viktigt just för att översvämmas av mål. Fri- och rättigheter måste på ett praktiskt och effektivt sätt vara utkrävbara inom ramen för den egna rättsordningen. Vi tar , fru talman, ett stort steg mot detta. Det är ett genombrott. Människor i ska praktiskt och effektivt kunna utkräva rättigheter i , och och inte vara hänvisade till och . Allt detta är förstås centralt i en demokratidebatt. Demokrati är inte bara majoritetsbeslut. Demokrati utgörs lika mycket av minoritetsskydd, och det yttersta minoritetsskyddet är den enskildes fri- och rättigheter. Flera har beklagat sig över frånvaron av debatt. Jag är den första att instämma i detta. Vi har en på detta fält ibland bristande konstitutionell historia av just debatter. Det har legat i detta, för så länge den svenska regeringsformen inte har varit ett verktyg för den enskilde att hävda fri- och rättigheter har den inte heller varit relevant eller intressant för det breda svenska folket. Ska man få en författning som fungerar som en levande symbol för vår demokrati måste det vara inte bara allmän politisk retorik, utan det måste också vara mycket mer av juridisk realitet för den enskilde medborgaren. Detta tar vi stora steg mot. Jag vill också slå fast en sak, fru talman. Många har använt uttrycket "historiskt", och det är det verkligen. Det är ett stort steg framåt för medborgarrätten och möjligheten att hävda fri- och rättigheter mot stat och kommun. Det är det verkligen. Jag vill dock också påstå att inte ens dessa strukturella reformer räcker, utan det krävs just en mycket bredare medvetenhet om rättighetsskyddet i vår egen grundlag. Det krävs att ideella organisationer vet om det, att jurister faktiskt använder det, att medierna känner till det, att människor i faktiskt har en möjlighet att få rätt och att det finns ekonomiska resurser att hävda människors fri- och rättigheter. Det är att något blicka framåt i detta. En stor förändring och en stor reform görs . Vi lägger grunden för att få en mycket mer levande författning där den främsta svenska grundlagen, nämligen regeringsformen, blir ett verktyg för svenska medborgare att faktiskt hävda fri- och rättigheter. De grundlagsändringar vi nu behandlar är tämligen måttfulla i vad de innebär för det fortsatta styret av . Den kanske mest betydande förändring som sker är att statsministerns majoritet i ska provas efter valet. Det anser jag är en mycket rimlig förändring som kommer att ge större klarhet i situationer med minoritetsregering, som den vi har . Varje ny regering måste söka ett tydligt mandat i . Det blir en demokratisk förstärkning. Den andra mer substantiella förändringen är att reglerna för personvalet förändras så att det krävs 5 i stället för av väljarnas kryss för att bli personvald till . Det är en förändring som vi i är mer skeptiska till, men den utgör en rimlig kompromiss. Trots att inslaget av personval stärks kommer det att få begränsad praktisk betydelse. Det beror främst på väljarnas ljumma intresse för att använda möjligheten till personval. Även EU-frågorna har debatterats i samband med denna grundlagsändring. Detta grundar sig på de nya skrivningar som konstaterar att är med i EU, och . Av vissa, även i denna kammare, tolkas detta som att EU skulle ges mer makt över svensk politik eller att det skulle bli svårare att lämna den europeiska unionen den dag svenska folket önskar göra det. Om det hade varit så hade jag röstat nej till denna grundlagsändring, men påståendena saknar grund. I denna debatt har det heller inte framförts annat än svepande påståenden utan reell substans för att hävda att EU skulle ges mer makt med denna grundlagsändring. är överordnad nationell rätt. är överordnad nationella grundlagar. Det har fastställts via , och det bekräftas av Lissabonfördraget. För mig var detta ett av många argument att såväl rösta nej till medlemskapet i EU som att motsätta mig Lissabonfördraget och kräva folkomröstning om det.Denna makt förlorades till EU i och med folkomröstningen och de fördragsändringar som har antagit efter det. Denna makt behandlas inte här . Detta var fördragsändringar som vi i har motsatt oss av demokratiskäl. Inget av detta påverkas av den grundlagsändring som görs . Inte heller har EU haft mindre makt över oss för att medlemskapet inte har skrivits ut i grundlagen. Den som påstår det vilseleder väljaren.Sverigedemokraterna med i spetsen tillhör dem som vilseleder väljarna i denna fråga - allt för att försöka framställa sig själva som EU-kritiska försvarare av svensk självbestämmanderätt. ska jag återkomma till varför saknar trovärdighet som försvarare av svensk självbestämmanderätt och EU-kritiker. Först, fru talman, vill jag dock referera till hur har argumenterat i denna grundlagsfråga. I dagens skriver : "Anmärkningsvärd är också inställningen att låta grundlagsändringarna passera för att grundlagen beskriver en verklighet som faktiskt råder." Smaka på den formuleringen! Problemet med grundlagsändringen är att den skildrar verkligheten. För mig är detta en märklig utgångspunkt, för vad är alternativet? Grundlagar som inte beskriver verkligheten, som inte speglar hur lagar antas i och den rättsordning som faktiskt finns och gäller är alternativet. Jag tror att det vore oklokt att ha det som vägledande princip i utformningen av våra grundlagar.Att vilja ha en grundlag som speglar verkligheten innebär dock inte alltid att man är nöjd med verkligheten. Det är något annat. Under en stor del av stod det i vår grundlag att konungen äger att allena styra riket. Trots att vi var en demokrati hävdade grundlagen att det rådde kungligt envälde i . Jag vet inte vad tycker om kungligt envälde, men jag tycker att det är bra att denna formulering är borta ur grundlagen. Grundlagarna bör skildra hur makten faktiskt fördelas. Detta och enbart detta handlar just denna del av grundlagsändringen om.Gör denna grundlagsändring det svårare att lämna den europeiska unionen? Nej, det gör den inte. Frågan om medlemskap i är en politisk fråga som ska avgöras av väljarna genom folkomröstning. Ändringen av grundlagen är en konsekvens av det politiska valet. Dessutom kan en folkomröstning om EU-medlemskapet när den dagen kommer ske på valdagen och behandla just frågan om ändring av grundlagen på området.Jag går över till bristande trovärdighet i denna fråga. I detta hus tas ofta beslut som till skillnad från dagens beslut verkligen ger mer makt över oss och över svenska lagar och grundlagar. Det är beslut som faktiskt urholkar lagens mening. diskuteras att , som är överordnat våra grundlagar, ska ändras så att det ska ge EU mer makt över vår finanspolitik och därmed bryta mot folkets nej till EMU i folkomröstningen . EU ska få mer makt och möjlighet att straffa oss med böter om vi inte skär ned i välfärden när unionen kräver det. Denna förändring handlar om verklig makt och om en politisk strid som står nu och här och påverkar vårt folkstyre. När denna strid tas i kammaren lämnar dock walk over. Ni kom inte ens till mötet där statsministern berättade om ståndpunkt efter det . Det är inte mycket till EU-kritiker och försvarare av folkstyret att inte ens orka komma på sammanträden där förslagen avgörs. påstår i denna debatt att SD i praktiken motsätter sig maktöverföringar till EU. Det är fel. Jag ska ta ett annat exempel som verkligen berör frågan om EU ska utvecklas i riktning mot en statsbildning. Ska EU få en egen gränspolis? Ska Frontex, , ges större befogenheter? Detta tyckte och stödde vår borgerliga regering i denna fråga i . De tyckte att EU ska utvecklas mot en stat i praktiken. Tydligen är det viktigare för att jaga flyktingar än att stoppa att EU får mer makt. Mer EU-kritiker än så är inte när det väl gäller. En annan fråga som verkligen berör svensk lagstiftning och indirekt även svensk grundlag avgjordes i den 20 oktober.Vi rödgröna krävde respekt för svensk arbetsrätt, konflikträtt och svenska kollektivavtal - något som hotas av . Ni sverigedemokrater valde att inte gå emot regeringen och att med de rödgröna på denna punkt bilda en majoritet, som ni kunde ha gjort med er utslagsröst.