bet · GY01UbU3 · 2010-12-10 00:00:00 — Socialdemokraterna, och anför i motion 2010/11:Ub2 yrkande 2 att skriftliga omdömen inte ska tillåtas vara betygsliknande samt att en gemensam struktur och nationella kriterier ska tas fram för skriftliga omdömen. I samma motions yrkande 3 anför Socialdemokraterna, och att betyg ska kunna omprövas. I motion 2010/11:Ub289 (M) framhålls behovet av att inrätta ett system för hur man kan låta elever överklaga sina betyg. I motionen framförs uppfattningen att betygssättning kanske till och med är det sammanhang där myndighetsutövning är som minst enhällig. Motionären framhåller att det är viktigt att hitta ett system för hur ett överklagande av betyg kan ske på ett så enkelt och smidigt sätt som möjligt. I motion 2010/11:Ub380 (KD) vill motionärerna utreda hur ett regelverk kring överklagande av betyg skulle kunna se ut. Motionärerna framhåller att detta är en viktig rättssäkerhetsfråga. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet har tidigare, bl.a. i betänkandet om en ny skollag (2009/10:UbU21), angivit sin uppfattning att utformningen av skriftliga omdömen om en elev är en fråga som bestäms lokalt på den enskilda skolan. Något förbud mot att skriftlig information om elevens skolgång ges karaktären av betyg finns inte och bör heller inte finnas. Rektorn beslutar om den närmare utformningen. Utskottet hyser stor tilltro till lärarnas och rektorernas förmåga att utforma omdömena på ett klokt och lämpligt sätt så att föräldrars behov av information tillgodoses. Utskottet har i detta sammanhang också uttalat att det inte ser något behov av att detaljstyra skolor. har givit en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur en rätt för elever att få sina betyg omprövade kan införas inom det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna, där betyg sätts, samt i motsvarande fristående skolor (dir. 2009:102). (U 2009:07) ska redovisa sitt uppdrag . Frågan om omprövning av betyg har utretts ett flertal gånger. Utredningen i skolan (SOU 1977:9) ledde inte till något förslag och i Departementspromemorian Betygens effekt i undervisningen (Ds 1990:60) avfärdades frågan med hänvisning till att det skulle bli komplicerat och kräva en besvärlig handläggning. föreslog i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) att en omprövning på lokal nivå skulle införas i skollagen. föreslog ett system med en möjlighet för elever att kunna få ett betyg omprövat inom efter det att betyget utfärdats. Omprövningen skulle, enligt förslaget, göras av en lärare från en annan skolenhet utifrån samma underlag som det ursprungliga betygets satts. Förslaget skulle omfatta alla de skolformer där betyg sätts. Flertalet remissinstanser som yttrade sig över förslaget var positiva, men det framhölls att de praktiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna inte var tillräckligt utredda. Utskottet ser positivt på att regeringen tillsatt en utredning för att åstadkomma en förändring så att elever ska kunna få sina betyg omprövade. Omprövning av betyg är en viktig rättssäkerhetsfråga för eleverna. Betygssättning är en myndighetsutövning och borde, i princip, kunna omprövas precis som andra myndighetsbeslut. Elevernas rättssäkerhet får dock vägas mot de praktiska konsekvenser ett sådant beslut skulle kunna få för skolväsendet. Utskottet föreslår därför att motionerna avslås i avvaktan på förslag. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med kompletterande ändringar i 3 kap. 13 § första stycket och i 13 kap. 1 §. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning fr.o.m. . De lagförslag som lämnas i propositionen föranleder ytterligare två följdändringar i skollagen. Utskottet föreslår att lagförslaget kompletteras i dessa avseenden. I 3 kap. 13 § första stycket skollagen anges i vilka skolformer som betyg ska sättas. Denna bestämmelse bör kompletteras med skolformen sameskolan. Vidare innehåller 13 kap. 1 § en innehållsförteckning över vilka bestämmelser som finns i 13 kap. Med anledning av att det förs in ett nytt avsnitt om betyg i 13 kap. bör denna innehållsförteckning korrigeras så att den överensstämmer med kapitlets föreslagna nya lydelse. Utskottet tillstyrker lagförslaget med dessa ändringar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Betyg från årskurs 6, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2009/10:219 i denna del och motion 2010/11:Ub2 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:Ub1 yrkande 1. Vi anser att betyg ska sättas från årskurs 7. Börjar man sätta betyg från årskurs 7 saknas anledning att vänta ytterligare med betyg i språkval; betyg ska alltså sättas från i alla ämnen. Att tidigarelägga betygen redan till årskurs 6 i och i sameskolan är dock inte nödvändigt för att tillgodose argumentet om att elever behöver mer förberedelser än inför sina slutbetyg. Under större delen av är andra former för uppföljning och kontroll av elevernas kunskaper mer lämpliga än vad betyg är. De andra former för uppföljning och utvärdering som finns kommer särskilt om de utvecklas och kvalitetssäkras nationellt att tillgodose behovet av uppföljning och bedömning före årskurs 7. I konsekvens med att elever i specialskolan bör ha betyg i lika många årskurser som i den reguljära föreslår vi att betyg sätts fr.o.m. årskurs 8 i specialskolan. Det får ankomma på regeringen att lägga fram förslag till ändring av skollagen utifrån ställningstagandet att betyg ska ges från årskurs 7 i samtliga ämnen i , från årskurs 7 i grundsärskolan om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det samt från årskurs 8 i specialskolan. Betyg från årskurs 6, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2009/10:219 i denna del och motion 2010/11:Ub1 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:Ub2 yrkande 1. Jag anser att betyg ska införas redan i årskurs 4, då jag menar att barnen tidigt måste lära sig att tydliga utvärderingar och betyg är en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. Utöver detta ger tidiga betyg andra fördelar, inte minst ökade möjligheter att tidigt upptäcka barn i behov av stödinsatser. Att införa betyg i årskurs 4 ter sig dessutom mer naturligt då eleverna börjar ett nytt stadium, mellanstadiet. Att tidiga betyg har en positiv inverkan ser man för övrigt i vårt grannland , där man valt att hålla kvar vid betygen i de lägre årskurserna. Regeringen bör återkomma till med ett omarbetat förslag där det framgår att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. årskurs 4 i . Sammanfattande betyg, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2009/10:219 i denna del och motion 2010/11:Ub1 yrkande 2. Ett av huvudmålen med skolpolitik är att skapa en likvärdig skola där alla barn och ungdomar ges samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter, en skola där ingen lämnas utanför eller faller mellan stolarna. Jag är därför mycket tveksam till förslaget att låta rektor fatta beslut om sammanfattande betyg i samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6. För att en likvärdig skola ska vara möjlig krävs det att betygssättningen är likvärdig över hela landet, varför jag motsätter mig denna del i propositionen. Regeringen bör återkomma till med ett omarbetat förslag där möjligheten för rektor att fatta beslut om ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 är borttagen. Nationella kunskapskrav, punkt 3 (MP, SD, V) av (MP), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub2 yrkande 4. Vi delar inte regeringens bedömning när det gäller för vilka betygssteg det ska finnas nationella kunskapskrav. Vi föreslår att bifaller motionsyrkandet om nationella kriterier för samtliga betygssteg och delar därmed inte regeringens bedömning att det endast bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i samtliga ämnen, utom i språkval, i årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Frågan om vilka betygssteg det ska finnas nationella kriterier för i den nya betygsskalan har tidigare behandlats av genom proposition 2008/09:66 En ny betygsskala. Där angavs att endast betygsstegen A, C och E kommer att ha nationellt fastställda betygskriterier. Vi menar att varje betygssteg ska ha nationellt fastställda betygskriterier för att skapa säkra och likvärdiga förhållanden för elever och lärare. Nationella kriterier endast för betygsstegen A, C och E undergräver likvärdigheten och rättssäkerheten liksom elevers, lärares och vårdnadshavares förståelse för olika betyg samt den nationella jämförbarhet som är ett så viktigt mål för skolpolitiken. Vi anser därför att bör bifalla motion 2010/11:Ub2 yrkande 4 och att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta nationella kriterier också för betygsstegen B och D. Skriftliga omdömen, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub2 yrkande 2. Varje elev ska få skriftliga omdömen från årskurs 1. Omdömena ska inte vara betygsliknande men på ett tydligt och konkret sätt visa elevens utveckling i förhållande till målen och även tydliggöra för skolan, eleven och hemmet vilka förbättringsinsatser som behövs. Omdömena ska vara framåtsyftande, peka på elevens utvecklingspotential och ge utförlig information till skolan, eleven och hemmet. För att säkra de skriftliga omdömenas kvalitet ska en gemensam struktur och nationella kriterier tas fram. Varje form av utlåtande om elevernas utveckling och kunskaper, såsom utvecklingssamtal, individuella utvecklingsplaner och skriftliga omdömen och betyg, måste tas på stort allvar. Dessa olika verktyg ska inte blandas ihop utan utvärderas, utvecklas och beslutas utifrån sina respektive förutsättningar, styrkor och svagheter. Skriftliga omdömen ska inte vara betygsliknande. Ett skäl till detta är hur eleverna kan förväntas ta emot betygsliknande omdömen. Små barn ska stimuleras i sin kunskapsutveckling inte underkännas. Det finns även rent demokratiska skäl till att särskilja skriftliga omdömen och betyg. Att som regeringen tillåta och till och med uttrycka sitt stöd för att skriftliga omdömen kan vara betygsliknande innebär i praktiken att man kringgår beslut om från vilken årskurs betyg ska ges innebörden av beslut urholkas. Av respekt för betygens och de skriftliga omdömenas respektive roll och betydelse samt av respekt för själva anser vi därför att skriftliga omdömen inte ska tillåtas vara betygsliknande. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Omprövning av betyg, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub2 yrkande 3 och bifaller delvis motionerna 2010/11:Ub289 och 2010/11:Ub380. Vi anser att betyg ska kunna omprövas. Att betyg införs i fler årskurser än gör detta än mer angeläget. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i : antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2010/11:Ub1 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett omarbetat förslag där det framgår att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. årskurs 4 i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett omarbetat förslag där möjligheten för rektor att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 är borttagen. 2010/11:Ub2 av m.fl. (S, MP, V): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skollagen utifrån ställningstagandet att betyg ska ges från årskurs 7 i samtliga ämnen i , från årskurs 7 i grundsärskolans ämnen om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det samt från årskurs 8 i specialskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skriftliga omdömen inte ska tillåtas vara betygsliknande samt att en gemensam struktur och nationella kriterier ska tas fram för skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyg ska kunna omprövas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska finnas nationellt fastställda betygskriterier för samtliga betygssteg. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ub289 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inrätta ett system för hur man kan låta elever överklaga sina betyg. 2010/11:Ub380 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett regelverk kring överklagande av betyg skulle kunna se ut. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) ska vi debattera utbildningsutskottets betänkande UbU3 om regeringens förslag om betyg från årskurs 6 i med mera.Vi socialdemokrater välkomnar att regeringen inför ett stundande möjligt nederlag i kammaren valde att söka samarbete med oss om den formellt lilla men praktiskt stora frågan om betygskriteriernas utformning. En uppgörelse om detta ingår i dagens betänkande.Samtidigt beklagar jag att regeringen avstod från att ta ett helhetsgrepp om betygsfrågan och åstadkomma en blocköverskridande överenskommelse som behandlar alla delar av betygsfrågan i ett sammanhang. Utvecklingen har visat att det hade varit klokt.För att skapa arbetsro och förutsättningar för en positiv utveckling inom skolan har vi socialdemokrater efterlyst mer långsiktiga spelregler för skolan. Jag är fortfarande förvånad över att den borgerliga regeringen under förra mandatperioden var direkt avvisande till detta och i stället bedrev en djupt konfrontatorisk skolpolitik.Fru talman! Det är mot denna bakgrund vi socialdemokrater såg positivt på att regeringen trots allt hörde av sig och ville samtala och komma överens om åtminstone en liten del av det nya betygssystemet. Visserligen har vi socialdemokrater tidigare framfört att vi principiellt tycker att det är viktigt med nationella betygskriterier för alla betygssteg eftersom vi annars ser risker för godtycke eller betygsinflation. Men att i dagens läge, när alla väntar på den försenade gymnasiereformen - i ett läge när kursplaner och betygskriterier i praktiken var färdiga - säga stopp och göra om hade fått mer negativa än positiva konsekvenser. Jag menar att en tydlig oppositionspolitik ska grunda sig i vad man faktiskt skulle ha gjort också i majoritetsställning.Vi socialdemokrater har enats med regeringspartierna om att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utformningen av kunskapskraven bör också utvärderas av regeringen efter det att den nya betygsskalan har trätt i kraft. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten hos lärarna finnas med. Regeringen ska vidare återkomma till med en redovisning av denna utvärdering som grund för ett eventuellt framtida ställningstagande från riksdagen.Fru talman! För någon vecka sedan debatterade vi läget för svensk skola i denna kammare. Då berättade jag om huvudinriktningen för socialdemokratisk skolpolitik. Fokus ska ligga på framgångsfaktorer som ger dokumenterat resultat. Det handlar om tydliga mål, systematisk uppföljning och höga förväntningar. Det handlar också om ömsesidig respekt för att skapa arbetsro och trygghet, och det handlar inte minst om ett tydligt och professionellt ledarskap både i skolan och i klassrummet. Vår politik bygger på en benhård övertygelse om att alla barn både vill och kan lära.Skolverkets statistik och internationella undersökningar visar att svensk skola har stora problem och utmaningar, men lösningarna kan inte sökas genom att försöka återskapa gårdagens skola. Framtidens utmaningar måste mötas med en modern skolpolitik. Det ska vara en skolpolitik som sätter både kunskap och kreativitet i centrum.Vi socialdemokrater menar att rätten till kunskap aldrig får, som , bli en klassfråga där föräldrarnas bakgrund eller var du bor avgör dina livschanser. Målet måste vara en jämlik skola där alla elever oavsett bakgrund ges förutsättningar att växa och nå resultat i världsklass.Om skolan ska fungera som ett redskap för ökad jämlikhet måste vi satsa mer på tidiga insatser och en systematisk uppföljning så att brister upptäcks . Därför är det viktigt med konkreta och mätbara kunskapsmål genom hela skolan och tydliga och handfasta nationella instrument för uppföljning. Utan uppföljning och utvärdering av elevens uppnådda kunskaper blir det betydligt svårare att sätta in rätt åtgärder. Därför är nationella prov viktiga och ska användas som ett av flera verktyg för att tidigt följa upp kunskapsmålen. Betyg ska ses som ett kvitto på uppnådda kunskaper och ska användas som ett urvalsinstrument för vidare studier.Fru talman! Vi rödgröna partier avvisar regeringens förslag om att börja med betyg i mellanstadiet. Vi föreslår att betyg ska sättas från årskurs 7.Att tidigarelägga betygen till årskurs 6 i , och i sameskolan, är inte nödvändigt för att tillgodose regeringens egen argumentation om att alla elever behöver mer förberedelser än inför sina slutbetyg. Under större delen av är andra former av uppföljning och kontroll av elevernas kunskaper mer lämpliga än vad betyg är. De framåtsyftande individuella utvecklingsplanerna för eleverna är viktiga. Vi föreslår vidare att varje elev ska få skriftliga omdömen från årskurs 1. Omdömena ska inte vara betygsliknande, men de ska på ett tydligt och konkret sätt visa elevens utveckling i förhållande till målen och även tydliggöra för skolan, eleven och hemmet vilka förbättringsinsatser som behövs.Jag finner det anmärkningsvärt att den borgerliga regeringen öppnat för att betygssätta barn redan för första klass i form av ett omdöme. Vi vet av forskning att små barn inte kan skilja på om det är deras kunskaper eller de själva som underkänns vid tidiga år. Vi menar att små barn ska stimuleras i sin kunskapsutveckling - inte underkännas.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till de två rödgröna reservationerna 1 och 5. föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och att betyg ska införas i svensk skola från och med årskurs 7. Därmed skiljer vi oss från alliansregeringens förslag om betyg från årskurs 6.Det kan synas vara en liten fråga - årskurs 6 eller årskurs 7. Det är fråga om en skillnad på bara , men frågan döljer större konflikter. Det är konflikter om synen på betyg och villkoren för våra barns utbildning.Jag ber att få återkomma i frågan, men jag vill redan nu peka på att det finns praktiska anledningar till att välja betyg först från årskurs 7. Såsom många skolor är organiserade innebär betyg i årskurs 6 att en lång rad lärare ska börja sätta betyg med den utbildning som krävs för det och med den ökade arbetsbörda som uppstår. Genom att lägga betyg först i årskurs 7 följer vi den gängse skolorganisationen. De lärare som arbetar för dessa årskurser kan kontinuerligt arbeta med betyg, medan lärare för tidigare årskurser kan välja andra arbets- och uppföljningsmetoder och tillåtas genomföra dessa fullt ut.En annan praktisk fördel med betyg från årskurs 7 är att betygen i språkvalen kan följa betygssättningen för övriga ämnen och att betygssättningen kan ges i alla ämnen . Det ger en mer sammanhållen skolgång där språkvalen inte riskerar att få en mer undanskymd roll i årskurs 6.Fru talman! är inte betygens största försvarare. Vi har följt utvärderingar och forskningsrapporter som pekar på mycket allvarliga brister i betygssystemet. En utvärdering från pekade på att betygssystemet inte är likvärdigt. En rapport från konstaterade att en sådan likvärdighet inte ens är möjlig.Situationen hjälps inte heller av ständiga förändringar i betygssystemet. Med den roll som betygen har i svensk skola är det viktigt att vi får en kontinuitet i hur dessa betyg fungerar. borde besluta om ett system som kan hålla inte bara utan för decennier framåt. För att detta ska vara möjligt behöver vi en bred uppgörelse där alla behöver kompromissa men där vi får ett resultat som parterna accepterar för lång tid framöver.Vi rödgröna har haft en sådan process. Vårt förslag om betyg från årskurs 7 är inte vad vår kongress och vad våra medlemmar förespråkar, men det här är en kompromiss och det är den kompromiss som vi tre är överens om. En del i förslaget var att besluta om att alla betygssteg i den nya skalan ska ha tydliga och nationella kunskapskrav. Det är en del av rättssäkerheten att ett B på en skola i ska motsvara ett B på en skola i . I regeringens förslag finns inga sådana kunskapskrav för betygssteg B och D. I stället ska ta fram råd till lärare om hur de ska hantera dessa betygssteg. Det är något vi är övertygade om kommer att leda till olika tolkningar och att elever kommer att behandlas olika.Tyvärr har Socialdemokraterna beslutat sig för att avvika från den rödgröna uppgörelsen, trots att den i den här kammaren kunde få en majoritet. Jag beklagar denna reträtt från Socialdemokraternas sida.Fru talman! I kunde vi läsa vad de tolvåriga eleverna från tycker om att få betyg allt tidigare.Elof uttrycker sig så här:"Jag tror att det är jättejobbigt att få betyg. Det blir en tävling och man skulle börja oroa sig för att inte komma in på ett bra gymnasium om man inte presterar bra . "Tack, ! Du gör en riktig analys. Tänk om regeringen var lika intelligent som ! har stöd inom forskningen, bland annat från vid där man konstaterar att politiker ofta blandar ihop betyg med tydliga mål och en god återkoppling. För återkopplingens skull anser vi i att skriftliga omdömen troligtvis är mer effektiva.En av världens mest ansedda betygsforskare, , har konstaterat att skriftliga omdömen kan höja elevens resultat - en effekt som betygen inte har.Dessa slutsatser är inte nya; de har stöd i forskningen. I en enkät som genomfört har 71 professorer i utbildningsvetenskap svarat på frågan om en tidigareläggning av betyg samt fler steg skulle leda till att eleverna presterade bättre. En förkrossande majoritet, , av dessa forskare svarade nej. trodde att det skulle leda till mer kunskap.Jag tycker att det är svagt av regeringen att inte lyssna på den kompetens som finns bland forskare, bland övriga partier och bland elever. Därför vill jag uppmana regeringen att lyssna på vad , , och från säger. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1, 4 och 5. Innan jag går in på mitt huvudanförande kan jag inte låta bli att kommentera inledningsanförande. Det låter som att hela er skolpolitik grundas på fullt vetenskapligt stöd.