bet · GY01CU4 · 2010-12-10 00:00:00 — 2010/11:CU4 Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang I betänkandet behandlar utskottet proposition 2009/10:241, vari regeringen föreslår lagstiftningsåtgärder för ett förstärkt integritetsskydd på försäkringsområdet. Ändringar föreslås i försäkringsavtalslagen (2005:104), och de syftar till att säkerställa att försäkringsbolagen inte slentrianmässigt begär samtycke till att inhämta hälsouppgifter samt att lämnade samtycken är frivilliga och bygger på tillräcklig information. Åtgärderna får särskild betydelse för barnförsäkringar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår enhälligt att antar regeringens lagförslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). Därmed bifaller proposition 2009/10:241. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och Amineh Kakabaveh (V). Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. För en fungerande privat försäkringsmarknad krävs att försäkringsbolagen i vissa fall får tillgång till känsliga uppgifter om enskilda personers hälsotillstånd. Ett sådant behov finns såväl vid nyteckning av personförsäkringar som vid efterföljande skaderegleringar. Eftersom hälsouppgifter normalt är sekretessbelagda, måste den enskilde lämna sitt samtycke till att uppgifterna inhämtas för att försäkringsbolaget ska få tillgång till uppgifterna. Med stöd av samtycket, som ofta benämns fullmakt, kan bolaget begära in t.ex. patientjournaler från hälso- och sjukvården. Försäkringsbolagens tillgång till och hantering av främst journaluppgifter har ifrågasatts, framför allt av integritetsskäl. Mot denna bakgrund har en analys av försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler redovisats i departementspromemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler (Ds 2005:13). Inom har även ett utkast till lagrådsremiss tagits fram. Promemorian och utkastet till lagrådsremiss har remissbehandlats. I denna proposition lämnar regeringen efter att ha hört Lagrådet förslag till ändringar i försäkringsavtalslagen (2005:104) som i huvudsak grundar sig på utkastet till lagrådsremiss. Regeringen föreslår att ett försäkringsbolag vid en ansökan om individuell personförsäkring endast får begära samtycke om det är nödvändigt för prövningen av ansökan. Det kommer därmed inte att vara tillåtet för försäkringsbolaget att begära samtycke redan i samband med en försäkringsansökan utan först när försäkringsbolaget gått igenom ansökan och bedömt att det är nödvändigt att inhämta hälsouppgifter. Försäkringsbolagets påstående att hälsouppgifterna är nödvändiga ska vid avslag på en försäkringsansökan kunna prövas i domstol. Vid skadereglering och vid anslutning till kollektiva försäkringar ska samtycke få begäras först när det har uppkommit ett behov i det enskilda fallet. Vidare föreslår regeringen att det införs krav på hur samtycket ska utformas. Samtycket ska lämnas på en handling som särskilt upprättats av försäkringsbolaget. Samtycket ska vara utformat så att det är begränsat till att gälla under prövningen av en ansökan eller under regleringen av en viss skada. Det föreslås även regler om informationsplikt för försäkringsbolaget i samband med att ett samtycke begärs. De föreslagna åtgärderna får särskild betydelse för hälsouppgifter som gäller barn. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2. Ingen motion har väckts med anledning av propositionen. Lagförslaget har inte mött invändningar i någon motion. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta det framlagda lagförslaget. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2009/10:241 Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang: antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). har det varit fritt fram för försäkringsbolagen att kräva generella fullmakter av folk som vill teckna privata personförsäkringar, allt för att försäkringsbranschen ska kunna dammsuga journaler i jakt på hälsodata, mystiska symtom och genetisk information om nedärvda risker för att drabbas av bröstcancer, Alzheimers sjukdom eller andra allvarliga sjukdomar. Försäkringstagaren har inget annat val än att skriva under fullmakten. skriver han eller hon också bort sin rätt att själv disponera över sin patientjournal, detta oavsett om bolaget beviljar eller inte beviljar personen en försäkring. Men integritetskränkningen slutar inte där, utan fullmakten gäller även efter det att försäkringstagaren har avlidit. Den ger bolaget en obegränsad möjlighet att samla in journaluppgifter och lagra överskottsinformation. Detta är känsliga uppgifter som bolagen behöver för att hålla premiekostnaden på en acceptabel nivå eller som helt enkelt kan vara "bra att ha". Man kan verkligen undra varför de upprörda reaktionerna har uteblivit. Men så här uselt har skyddet varit under alla år för försäkringstagarnas integritet. Det känns väldigt bra att kunna konstatera att samtliga riksdagspartier ställer sig bakom civilutskottets betänkande CU4. Reformen går ut på att försäkringsbolagen inte längre slentrianmässigt ska kunna begära samtycke i form av generella fullmakter för att sedan fullt lagligt, som det är , plöja patientjournalerna på längden och tvären. I grunden finns det en seglivad konflikt mellan å ena sidan försäkringsbranschens behov av korrekta uppgifter om försäkringstagarnas hälsotillstånd, och - det får man inte glömma - försäkringstagarkollektivets intresse av att slippa betala onödigt dyra försäkringar. Förklaringen till att bolagen inte längre motsätter sig en begränsning av fullmakter är att regeringen genom dessa lagändringar som ligger till grund för vårt betänkande tillgodoser branschens informationsbehov med kompensatoriska åtgärder. Samtycke ska fortfarande kunna inhämtas. Det är inget absolut förbud. Men det ska bara kunna ske i fall där det särskilt behövs, till exempel vid skaderegleringar. En annan integritetsförstärkning som görs är att när samtycke krävs kommer detta samtycke att ha en tidsbegränsad giltighet. blir bolagen skyldiga att informera om vad det innebär att lämna ett samtycke. Det kan tyckas självklart, men ingen som har gett sitt samtycke ska i efterhand behöva känna sig avlurad känslig information. Möjligheten till domstolsprövning är också en klar förbättring. Bolagens påstående om att hälsouppgifter är nödvändiga ska nu kunna överklagas av den som ansöker om en försäkring men får nobben. Sist men inte minst: Vi alliansvänner i civilutskottet gör i likhet med övriga ledamöter samma bedömning som regeringen när det gäller reformens betydelse för barnförsäkringar. Integritetsförstärkningarna som sjösätts kommer helt klart att minska risken för att felaktiga eller ofullständiga uppgifter förs in i barns journaler, inte öka, som vissa remissinstanser har invänt. För varför skulle föräldrar och skolsköterskor vilja försämra försäkringskollektivets villkor när deras egna barn ingår där?Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.