bet · GY01NU2 · 2010-12-13 00:00:00 — Syftet är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer inom kulturella och kreativa näringar. Handlingsplanen innehåller rådgivning, inkubatorsverksamhet, modeller för samverkan, design, kompetensutveckling och entreprenörskap.Regeringen har satt som reformambition under den här mandatperioden att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster. Det är viktigt, inte minst för besöksnäringen på landsbygden.Låt mig också nämna något om det civila samhället, den ideella sektorn, som har en given plats i ett fungerande samhälle tillsammans med det offentliga och det privata. Ofta kallas den ideella sektorn för den tredje sektorn eller för den sociala ekonomin. Den sociala ekonomin är av särskild betydelse, tycker jag, på landsbygden. Organisationerna inom den ideella sektorn såsom folkrörelser, föreningar och frivilligorganisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De är de första att hitta orättvisor, upptäcka kantigheter, kartlägga nya områden och anta nya utmaningar. Deras arbete för samhället i stort, för den demokratiska utvecklingen och för enskilda människor kan inte överskattas.Den ideella sektorn är ett viktigt instrument för att fånga upp möjligheter i en bygd. Jag kan i detta sammanhang nämna ett exempel från min egen hemkommun , där en enskild lokal entreprenör tillsammans med innebandyföreningen på orten, en frikyrkorörelse och kommunen tillsammans åstadkommit ett arenabygge som blev långt mycket billigare än om det hade byggts i offentlig verksamhet.Samtidigt har projektet gett många positiva effekter. Det är en sportarena och en träningsanläggning. Det är också en konsert- och konferenslokal. , herr talman, måste jag bara nämna att jag var och såg ta en trepoängare i högsta ligan i i innebandy. Hela bygden gladdes åt detta.Det arbete som påbörjades av den borgerliga regeringen för att stödja och utveckla den ideella sektorn återupptogs under den förra mandatperioden. initierade regeringen en dialog om relationen mellan staten och den ideella sektorn.Processen har pågått och syftar bland annat till att erkänna de idéburna organisationernas viktiga roll som opinionsbildare och utförare av sociala tjänster. Regeringen har utökat de ideella aktörernas möjligheter, och förslaget om att införa avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer tror jag ytterligare skulle stärka den ideella sektorn.Vi anser att ökade möjligheter till engagemang från den ideella sektorn kan bidra till att höja kvaliteten i det offentliga serviceutbudet. Det gäller inte bara kultur och fritid utan även andra områden. Ett exempel som är värt att lyfta fram är det lilla samhället utanför , där en ideell förening äger och driver en vårdcentral.Herr talman! Ett gott samhälle bygger vi som sade underifrån, där vi uppmuntrar initiativ från lokalbefolkningen och där vi med offentliga medel stöttar dessa initiativ.Låt mig också i slutet av mitt anförande säga att det är väldigt roligt att få vara extraersättare i näringsutskottet som jag blev vald till . Jag ser fram emot arbetet i näringsutskottet och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag skulle vilja nämna några ord om strukturfondsprogrammen. För vår del handlar det om 22 stycken som medverkar i. De går under mål 2, regional konkurrenskraft och sysselsättning. Det är 8 regionala strukturfondsprogram, bland annat den regionala utvecklingsfonden, nationellt strukturfondsprogram och socialfonden. Så har vi mål 3, europeiskt territoriellt samarbete med 13 samarbetsprogram.Varför nämner jag detta? Jo, för det är det här som är vår regionalpolitik. Det är en gemenskapspolitik. Man kan fundera över varför det är på det här viset och varför vi måste ägna oss åt att debattera det här med stärkta regioner. För och alliansregeringen är det av största vikt att vi har starka regioner där vi tillåter ett underifrånperspektiv. Ur demokratisk synvinkel är detta absolut görviktigt för att få en befolkning som känner sig delaktig i vårt land och vill jobba framåt.Herr talman! Jag kan tycka att det är viktigt att vi verkligen är fullvärdiga medlemmar i . Att vara medlem och gå in halvhjärtat är ingen vettig lösning och ingen vettig politik. Här finns mycket mer att hämta.Kent beskrev tidigare här i talarstolen det krångel som ändå omgärdar programmen och framför allt ansökningsförfarandet kring programmen. Det är jag den första att ställa upp på. Det är verkligen ett komplicerat system, och det finns ingen rimlighet i detta. Det är värre än , vem det nu var. Det finns ingen rimlighet i detta, och när andra länders företrädare för de lokala parlamenten säger att nej, här finns inget sådant regelkrångel, varför har vi då ett större regelkrångel här?När vi gick med i EU gjorde vi det nog med ambitionen att vara bäst i klassen och kanske kompensera de ojämlikheter och de obalanser som finns inom vårt land och stärka genom att i stället köra programvägen.Jag tycker att det är viktigt att vi stärker regionerna i och inom EU, oavsett medlemskapet i EU. Men är vi medlemmar, och då tycker jag att vi ska vara fullvärdiga medlemmar och att vi ska se att det finns en möjlighet till grön och klok tillväxt i hela landet, i alla våra regioner.Det har nämnts en hel del tidigare om Inlandsinnovation och andra sätt som vi kan arbeta på, och jag tror att det är vettigt att vara lyhörd för olika arbetssätt och vara öppen för lösningar. Det tror jag är väldigt vettigt.För att nämna något kort just om Inlandsinnovation är det inte många människor i aktiv ålder som berörs av detta. får jag väl be skolungdomar och pensionärer om ursäkt, men gruppen handlade inte ens om 400 000 personer. Undantar vi skolungdomar och vår goda resurs pensionärerna i stödområde A är det inte så många det handlar om, så man skulle ju önska och tro att den effekt som är tanken med Inlandsinnovation skulle kunna bli väldigt hög. Detta vet vi intet om. Vi kan inte veta exakt hur det kommer att bli.Men jag vet några saker. Jag vet till exempel att kommun har arbetat för att få fiberbredband i sin kommun, alltså inte i stadskärnan utan i landsorten runt om. Detta har man gjort tillsammans genom ett målområde, alltså ett stödprogram, och fått loss pengar.Då kan man säga att jaja, det gick den här vägen. Men det hade inte varit någonting om inte engagemanget hade funnits lokalt. Det var människor som arbetade ideellt, herr talman, som grävde och hade maskiner med ideellt i arbetet för att få fiberoptik till sina gårdar, till sina villor, till sina sommarstugor. Det var ett ideellt engagemang.Om det nu fanns en grön tråd i mitt anförande, så låt mig säga så här: Något slags poäng i det här är att det inte spelar någon roll hur många program vi har i EU eller hur många inlandsinnovationsprogram vi har i om det inte finns människor med drivkraft som är beredda att spotta i nävarna och tänka till och använda allt innanför skallbasen.Hur kan vi då uppnå detta? Jo, det kan vi göra genom att visa att vi tror på människor. Det hade ett inlägg här om innan som jag tycker var föredömligt.Vi tror på människor. Det måste vi kunna visa att vi gör brett. Vi tror att det är vettigt att människor kan behålla lite extra intäkter mot tidigare. Jobbskatteavdraget har större betydelse i de här så kallade perifera områdena som många av oss kallar hemma, i landsorten, ute i skogen. Där kan detta ha mycket större betydelse.Därför är det värt att nämna att de skattekronor som kan stanna på plats är värdefulla i stället för att pengar ska tröskas runt i ett skattesystem som går via huvudstaden. Det tror jag inte gagnar någon mer än kanske några pappersvändare, det vill säga några arbetstillfällen i en stor stad någonstans perifert, sett från skogen.Det här var delvis en utvikning, men låt mig säga att när vi är engagerade och avsätter pengar i de här projekten, oavsett om det handlar om projektpengar från EU eller från , är det viktigt att det finns en mottagare som är ambitiös och engagerad.Vi kan ta det här med bredbandet som ett exempel på att vi vill få snabbare landsbygder, herr talman. Det får vi inte genom att bara sitta och vänta, utan det kan vi få genom ett engagemang från de här projekten och för all del från beslut via en alliansregering som kan fatta beslut om pengar.När det en gång satsades på bredband och snabb uppkoppling hamnade nämligen de pengarna i storstäderna. Det var inte tanken den gången, utan tanken var att man skulle stärka de regioner som inte drar nytta av att det finns en fungerande marknad. Därför är det extra glädjande att och även kan satsa på bredband ute i bygderna utan att det ifrågasätts från annat håll.Herr talman! Att det blir billigare att anställa har också bäring på om regionerna ska kunna utvecklas. Jag nämnde jobbskatteavdraget. När det kommer till anställda i åldern har en kommun som 72 anställda ungdomar.För dem blev det en rabatt på 1,4 miljoner. Detta är av stor betydelse för , en kommun i inland. Det är viktigt med en politik där man kan visa att en skattesänkning inte i första hand gynnar dem som redan har utan faktiskt kan gynna människor som är på väg upp i livet, som är på väg att ta sig in på en arbetsmarknad, att jobba och få erfarenhet. Jag är väldigt glad över att man kan se effekterna av det särskilt i Dals-Ed.Som av en händelse har jag ett exempel från ytterligare, herr talman. Det handlar om andelen företagare bland förvärvsarbetande. Det är en trend som håller på att vända. Bland sysselsatta i kommuner som och har andelen företagare ökat . Det är naturligtvis ett resultat av en riktad medveten politik för att stärka orter som och med flera så att de kan satsa på nyföretagande. Vi ser en årlig trend att antalet företag ökar på landsbygden. Det är inte endast på landsbygden, det vet jag mycket väl, men det skadar inte att nämna att antalet företag på landsbygden har ökat från 356 004 företag till 367 2009. Antalet nya företag på landsbygden var 11 289 och 15 2009.Det, herr talman, är någonting som är positivt och som vi kan glädja oss åt och någonting som kan stärka regionen i allra högsta grad, ett nyföretagande i en region som tidigare dragits med ganska tunga ok i form av hög arbetslöshet och företag som har lämnat orterna. Det är efter denna långa votering på gränsen att vi minns vad debatten handlade om. Jag hade dock en fråga som handlade om och det faktum att talade om ett underifrånperspektiv. är upplagda på det sättet att vi först betalar in stora medlemsavgifter till EU av vilka en del försvinner i byråkrati. Ungefär en tredjedel av dem läggs sedan i . Dessa betalar sedan ut till medlemsstaterna med direktiv från kommissionen som vår regering i nästa steg ska utforma egna, nationella direktiv för och som därefter skickas till åtta olika regionala strukturfonder som i sin tur ska utforma direktiv. Det är, tycker jag, ett bevis på att detta är ett extremt uppifrånperspektiv.Jag undrar hur vi ska göra för att detta ska omvandlas till någonting som har mer av ett underifrånperspektiv. Tack för frågan, ! Det är väl så att EU dras med bekymret att vara en ganska så trög koloss - organisatoriskt och även när det kommer till att visa på verkstad. Jag kan bara beklaga detta. Jag har dock också sett att det arv vi har med oss, egentligen sedan efterkrigstiden, har gett en ganska tydlig centralisering i det svenska samhället. Utifrån detta perspektiv känner jag att EU vissa gånger faktiskt har varit vår hjälp för att kunna stärka regioner. Men jag delar uppfattningen att det är centralstyrt. Så är systemet uppbyggt; det är ingen tvekan om den saken.Sedan är det nog egentligen ganska mycket upp till oss, alltså för svenskt vidkommande, vad vi väljer att göra av ett sådant här system och om vi enligt beskrivning, som jag delar, väljer att göra det väldigt byråkratiskt och krångligt - vilket också beskriver - för att komma åt dessa pengar, som egentligen är medfinansiering. Om alternativet är att vi inte hade haft denna möjlighet när vi kom in i EU hade risken, fru talman, varit att delar av vårt land blivit akterseglade jämfört med regioner i andra länder som vi konkurrerar med.I den bästa av världar skulle vi alltså inte ha några stödsystem. Vi skulle inte ha ett stödsystem för gemensam jordbrukspolitik, som i någon mening är orsaken till att vi ska ha billiga livsmedel i affären. I den bästa av världar - vi är inte där . Jag skulle önska att det fanns fler initiativ som bidrog till att vi blev mer effektiva. Jag menar att denna regering har ett uppdrag utifrån den översyn varje departement har fått i uppdrag att göra för att se hur man kan bli mer effektiv och hur man kan stärka regioner. Det gäller inte bara landsbygden utan både landsbygder och regioner i . Det ska bli mer effektivt, och varje departement ska bidra till detta. Misslyckas detta tror jag att det är ganska allvarligt, men jag har en förhoppning om att det ska fungera. Jag vill då bara skicka med att jag önskar att regeringen inför reformeringen av , den period som börjar gälla 2014, driver på för att man ska minska omfattningen av strukturfonderna och i stället se till att dessa pengar kan göra nytta i nationerna utifrån mer av ett underifrånperspektiv. Det kanske till och med är på det sättet att om vi inte behöver betala lika höga avgifter till EU skulle man kunna använda dessa pengar för att sänka skatten på företagande, vilket i sin tur skulle göra att regionerna hade en större möjlighet att blomstra. Jag tycker att det låter som en god idé och en god ansats. Frågan är bara om den skatteväxling, som man eventuellt skulle kunna kalla det, som beskriver blir verklighet och det verkligen blir ett sådant system som innebär att pengar kan stanna i en region. Det skulle vara tilltalande. Det tycker jag verkligen.Centerpartiet och alliansregeringen har sänkt ett antal särskatter som är konkurrenshämmande gentemot omvärlden och andra näringar. Vi har infört jobbskatteavdraget, och i mitt anförande belyste jag att det nog har gett mest effekt för de människor som har låga inkomster och bor i områden som ligger långt ifrån storstadsregioner och så kallade överhettade regioner. Det finns nog nationella åtaganden som vi kan göra i första hand.Det jag möjligen skulle vara bekymrad över är vad som skulle hända om vi inte passar upp här. Vår nationella regionala politik är gemensam , liksom CAP när det gäller jordbrukspolitiken. Farhågan skulle vara om vi tappar frågan och tappar fokus så att enbart storstadsregioner skulle växa beroende på att vi inte har det här styrsystemet. Det skulle jag inte tycka var tilltalande. Men det tror jag inte heller att menar.Jag menar att det än så länge finns en poäng med att ha de här strukturfonderna, men deras utformning behöver och kan bli bättre. Jag har några frågor som utgår ifrån det ordval och det resonemang som förde innan uppehållet. Han pekade på att det skulle vara starka regioner, att man skulle ha ett underifrånperspektiv och att vi skulle använda de här strukturfondspengarna till att stärka regionerna. Det kan jag instämma i.Men jag upplever situationen så att har vi ett stödsystem som i första hand utgår ifrån ett EU-perspektiv. Det upplever inte jag som ett underifrånperspektiv på vad det är som behövs. Det är min åsikt att vi i alltför hög grad har anpassat oss till EU:s stödformer i stället för att försöka utveckla egna utifrån svenska behov och svenska perspektiv. Jag undrar bara kort och gott om vi inte ska ha några egna ambitioner i detta när vi nu är på väg in i en ny omgång där man ska diskutera de framtida spelreglerna. Det är min fråga. Tack för frågan! Det är egentligen en av de mest grundläggande frågorna. Man kan ju jämföra med CAP-programmet som också går . Frågan är vilken väg kommer att gå här för att kunna stärka regionerna.Jag är inte alldeles säker på att man behöver acceptera ett system som man går in i. Detta måste vara en förhandling. Jag ser flera delar där var svagt när man blev medlem i EU. Det är lätt att gnälla på dem som då satt i den här kammaren, men det vinner inte någon av oss här inne på. Däremot kan man fundera på hur tankegångar egentligen gick. Hur lyckosam var man som förhandlare den gången? Jag jämför gärna med som jag tycker är utomordentligt duktiga när det gäller frågor som gäller ansvar utifrån det nationella behovet till exempel. Men icke desto mindre finns det säkert möjligheter att vara tydlig från svensk sida.Det finns ett antal prioriteringar, utifrån den översyn som man gjorde, där samtliga departement fick ta fram punkter som berör landsbygd och regioner. Jag anser att detta ska vägas in i en kommande svensk programförklaring.Man kan ju också tänka sig att vara mer passiv och skatteväxla bort det här stödsystemet. Det vore egentligen intressant att ställa frågan till Socialdemokraterna om man skulle kunna tänka sig det som antydde här tidigare. Kan man tänka sig en sådan modell? Jag är inte främmande för det, men det är inte aktuellt . Det ligger inte på bordet som ett förslag. Det blir i så fall en kommande debatt, och jag tror att det är viktigt att vi har debatten i kammaren om vad vi vill med de här stödpengarna och strukturen, . Jag tror att det är viktigt att vi har en debatt där samtliga partier redogör för vad de vill. Det här är den svenska egna politiken. Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag tror att det finns mycket som vi skulle kunna resonera ihop oss om.Vi tillhör samma union. Det står utom all diskussion, men förutsättningarna ser otroligt olika ut. Det märks också när man gör de här olika indelningarna av hur de olika stöden ska se ut. Men jag anser att vi trots det i alltför hög grad har anpassat oss till ett sådant system som inte i alla lägen är anpassat till just våra behov utan kanske mer till hur det ser ut i andra delar av . Jag ser fram emot att vi kan ha en diskussion där vi också talar om hur vi vill utveckla detta.För egen del kan jag också tänka mig att man har parallella system där vi i inte bara ska vara med och delfinansiera det som EU har bestämt att man ska satsa på utan att vi tänker steget längre även om EU kanske inte alltid är med på samma vagn. Det går ändå att vara lite musikalisk i systemen. Jag tänker på att man kunde föra in en biogassatsning och även bredbandspengar i landsbygdsprogrammet. Det borde rimligen vara så att vi talar om vilken politik som är viktig för våra områden och våra regioner. Det är väl bra ju bredare uppgörelser vi kan nå i . Även om vi förstås förfäktar våra block för dagen vore det intressant om man kunde se att det finns en enhetlig linje för svenskt vidkommande att nå fram till vad som är bra för . Jag tror kanske inte att vi uppnår total konsensus, men vi ser fram emot den debatten. Jag ska också uppehålla mig vid . Det finns anledning att göra det. Jag delar uppfattning att det är lite märkligt att vi först skickar ned pengar för att sedan få tillbaka dem med både livrem och hängslen när det gäller vad vi får göra.År 1994 går en skiljelinje i svensk regionalpolitik. Det handlar om tiden före EU och tiden efter EU. Om vi var kritiska för kortsiktigheten kan man vara än mer kritisk . De här EU-programmen kopplade till de svenska programmen innebär att det blir väldigt kortsiktiga program. Man låter dem inte få verka ut. Det finns ingen strategi, utan det handlar väldigt mycket om att det är upp till dagen.Det finns undantag. Jag är medveten om det. Det finns väldigt bra satsningar som är långsiktigt strategiskt viktiga, men det finns massvis med kortsiktiga program som inte har lett fram till det vi önskar. Då kommer jag in på den fond som heter inlandsinnovation. Ska det här bli verklighet, ska det här bli en realitet och medverka till utveckling av landsbygdsprogrammet, får vi inte använda de här pengarna till att göra mer av samma sak, för det leder inte framåt. Utan då måste vi se möjligheten att det här blir ett verktyg för den lokala befolkningen där de får ett stort inflytande över vad som ska satsas på, hur det ska satsas och vilka strategiska avgöranden som ska göras.Varför inte låta en del av de här pengarna vara med att bygga upp en infrastruktur på den finansiella marknaden? Jag tänker på de lokala sparbankerna. De har verkligen betytt skillnad där de finns. Tack för frågorna! Låt mig börja med de lokala sparbankerna. Jag är oerhört positiv till dem. De har historiskt tagit stort ansvar vid ett flertal tillfällen i . Det finns sparbanker som drogs in före krisen . Lärdomen av det var att man inte drogs in , när räntan låg , utan kunde stå stabila. De står också stabila efter den senaste krisen.Som lagstiftare kan jag känna att jag inte vill peka ut vilken bank som ska agera eller vem som ska vara den rätta aktören. Däremot kan vi nog samfällt vara kritiska. Det är mer än finansministerns uppgift att vara kritisk till bankerna - om jag får göra den utvikningen - när vi känner att banker som ska vara stabila, ta ansvar och vara vår trygghet riskerar pengar i till exempel och på andra håll. Men vi kan inte veta exakt om det kommer att bli på det viset.Frågan om inlandsinnovation kan man fundera över. Kommer det att bli ett bra resultat av det? Det vet vi inte. Det är hypotetiskt. Vi kan bara hoppas och utgå från att det stämmer. Vi har upplevt att det finns ett stort behov av riskvilligt kapital i det området. Där finns ganska få människor, som jag sade i mitt anförande, men det kan vara det som avgör om dessa bygder vänder och utvecklas. kanske blir det som utvecklar , men vi vet inte säkert. Vi kan dock hoppas och tro det.Jag tänker på vindkraften som fördubblats till . Det kan vara så att det som händer med vindkraftsutbyggnaden, gruvnäringen och annat kommer att stärka regionerna. Vi talar om bara och 2 miljarder.Farhågorna att det kan gå fel finns. De finns väl alltid. De finns även när vi slår fast en skattesats. Först vet vi om det blev rätt eller inte. Jag blir lite förvånad, för är väldigt försiktig, och det är många om och men. måste väl tro på Alliansens politik, att den ska få den betydelse som det talas om i betänkandet och som jag antar att han står bakom.Om det ska lyckas tror jag att det är avgörande att det finns ett underifrånperspektiv. Och blanda för skull inte in EU-fonderna i dessa pengar, för i så fall är det förstörda pengar. Då är de belagda med ett regelverk och en byråkrati som gör att de inte går att få ut. Låt pengarna verka bland den ortsbefolkning det handlar om. Då tror jag att vi får bättre möjligheter.Jag måste återkomma till sparbankernas betydelse - där sådana finns . De finns fortfarande på en hel del ställen i landsbygdskommunerna. De betyder mycket eftersom de har kunskapen om det lokala näringslivet och ortsbefolkningen och kan bedöma möjligheterna för de satsningar som görs. Det behöver startas ytterligare fria sparbanker som ett komplement till affärsbankerna, som ju har helt andra intressen och ett helt annat affärsupplägg än de lokala sparbankerna.Att medverka med dessa pengar, att låna ut för att bygga upp fler sådana, skulle vara mycket positivt för landsortskommunerna. En strategisk satsning som har långsiktighet och också kan bära , och som alltså inte är en kortsiktig satsning, skulle verkligen kunna betyda någonting för framtiden. Jag är medlem i ett parti som fyller . Vi föddes ur kampen att stärka landsbygden och företagen på landsbygden.Jag väljer att ha en lågmäld ton. Jag har en annan sida också, men jag tror inte att den biter på en sådan som , som ärligt talat har ett trevligt anslag i riksdagsdebatterna. Jag kan dock vara mycket tydlig och säga att , med 1 miljard i grundplåt, fick 2 ytterligare miljarder under krisen. Det är ganska mycket pengar, men det är för hela riket . kommer dessa 2 miljarder väl till pass för stödområde A, från i norra och norrut. Det är mycket, mycket bra.Naturligtvis står jag bakom betänkandet. Det är utomordentligt bra. Tillsammans med sänkta arbetsgivaravgifter, rabatten för att anställa unga och satsningar på både vindkraft och biogas får dessa regioner möjlighet att bli stora vinnare.