bet · GY01FiU8 · 2010-12-02 00:00:00 — Styrelsen i ett försäkringsbolag ska till den första ordinarie bolagsstämman efter den nya lagens ikraftträdande lägga fram förslag om nödvändiga ändringar i bolagsordningen. Stämman i försäkringsbolag får redan före lagändringarna besluta om sådana ändringar. beslutade undantag från bestämmelser i försäkringsrörelselagen ska avse motsvarande bestämmelser i den nya lagen. gällande övergångsbestämmelser om kapitalkrav och inlösen av minoritetsaktier ska ha fortsatt giltighet. I fråga om redan ingångna avtal om lån till närstående m.m. ska äldre bestämmelser gälla. En försäkringsförening som är registrerad enligt lagen om understödsföreningar ska före utgången av ansöka om tillstånd att driva försäkringsrörelse. Om en sådan ansökan inte görs eller om den avslås ska föreningen i likvidation. Fusions-, likvidations- och konkursförfaranden som inletts före ikraftträdandet ska följa äldre bestämmelser. En fråga om ingripande från ska som huvudregel bedömas enligt äldre bestämmelser, om de omständigheter som föranleder frågan om ingripande hänför sig till tiden före lagens ikraftträdande. Beslut som meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser. I lagen om årsredovisning i försäkringsföretag införs övergångsbestämmelser om överkursfonden. Förslagen väntas sammantaget leda till övervägande positiva effekter för försäkringsföretagen. Vissa förändringar som föreslås kommer dock att medföra ökade administrativa kostnader för företagen. Å andra sidan medför andra förslag lägre kostnader för dem. De i förhållande till allmänna företag föreslagna särreglerna, associationsrättsliga såväl som näringsrättsliga, motiveras av den bedrivna verksamheten försäkring, skyddet för försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade, företagsformens särart eller EU-regler. Behovet av en reformering av lagstiftningen är också entydig och remissinstanserna välkomnar överlag förslagen. De förslag som lämnas i propositionen bedöms inte ge några omedelbara effekter på samhällsekonomin. Lagförslagen bedöms inte heller innebära något ytterligare resursbehov hos när det gäller den del av genomförandet som ska finansieras med anslaget för myndigheten; finansiering sker således inom befintliga ramar. Ansökningar till inspektionen från de aktuella företagen ska finansieras med avgifter enligt principen om full kostnadstäckning. De merkostnader som nämnda förslag innebär för bör också kunna finansieras inom ramen för myndighetens avgiftssystem. Några effekter på andra samhällsfunktioner eller samhällsintressen kan inte förutses. Lagrådet har granskat lagförslaget (se Lagrådets yttrande, prop. 2009/10:246 Bilaga 5 s. 285 f.) och kommit med ett antal förslag på hur lagtexten kan förtydligas. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. I en skrivelse uttrycker , Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK) och i (LO) en stark oro för den lagstiftningsteknik som använts i lagförslaget eftersom den kan få stora konsekvenser för de kollektivavtalsgrundade försäkringar som dominerar på arbetsmarknaden. Effekten kan bli att dessa försäkringars särart inte beaktas i försäkringsrörelselagstiftningen. Detta kan i sin tur nödvändiggöra förändringar i försäkringarna. Problemet är, enligt författarna till skrivelsen, att den föreslagna lagen i huvudsak är utformad med tanke på individuella försäkringar och med utgångspunkt i skyddet för enskilda försäkringstagare. Detta förhållande gäller även den nuvarande lagen. Särbestämmelser som avser kollektivavtalsgrundad försäkring saknas i både den nuvarande och den föreslagna lagen. Detta förhållande får anses svårförståeligt eftersom sådan försäkring kan anses utgöra den största delen av den totala försäkringsmarknaden i (jfr SOU 1998:7 s. 13). (SOU 1998:7) ansåg att särregler för kollektiv försäkring under vissa förutsättningar borde införas. Regeringen ansåg dock i propositionen (Prop. 1998/99:87) att en dispensregel eller särskilda rörelseregler inte behövde införas utan föreslog i stället att särdragen för kollektivavtalsgrundad försäkring skulle beaktas i den praktiska tillämpningen inom ramen för generella rörelseregler. Regeringen anger att de näringsrättsliga reglerna i den gamla lagen efter att ha bearbetats systematiskt och terminologiskt oförändrade i sak ska överföras till vissa kapitel i den nya lagen. Av promemorian framgår att även regeringen är osäker på om det går att särskilja associationsrättsliga och näringsrättsliga regler i lagen. Regeringen skriver att i den mån en tydlig gräns kan dras mellan de associationsrättsliga bestämmelserna och de näringsrättsliga bestämmelserna i den gamla lagen lämnas de näringsrättsliga reglerna med några undantag åt sidan i promemorian. Följden av denna lagstiftningsteknik blir, enligt författarna till skrivelsen, att kopplingen till tidigare motivuttalanden, även näringsrättsliga, i den gamla lagen riskerar att försvagas när den gamla lagen upphävs. Detta gäller även de motivuttalanden till den gamla lagen som är styrande för tillsynen av de kollektivavtalsgrundande försäkringarna. För att tydliggöra att dessa motivuttalanden alltjämt gäller behöver dessa frågor belysas även i propositionen till den nya lagen, t.ex. genom att regeringen upprepar de uttalanden som gjordes i proposition 1998/99:87. För att ytterligare tydliggöra att vid sin tillsyn ska beakta de särförhållanden som gäller för kollektivavtalsgrundad försäkring bör en särskild regel tas in i lagen. Utskottet ser med tillfredsställelse att lagstiftningen om rörelsereglerna för försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar (tidigare kallade understödsföreningar) nu moderniseras, både språkligt och redaktionellt. Utskottet delar regeringens bedömning, som framhålls i propositionen (s. 221 f.), att det finns skäl att kraftigt minska antalet associationsrättsliga bestämmelser i den särskilda lagstiftningen för försäkringsföretag på samma sätt som tidigare skett för bankaktiebolag. Bland annat minskar därmed risken med de tolkningssvårigheter som kan uppkomma vid jämförelser mellan motsvarande bestämmelser i olika lagar. Att ha ett stort antal associationsrättsliga bestämmelser i gör att lagen är svåröverskådlig. Att samma eller likartade bestämmelser förs in i flera olika lagar leder också till ett mer omfattande lagstiftningsarbete än nödvändigt. Problemet återkommer varje gång en lagändring blir aktuell. Den språkliga modernisering som ABL har genomgått har heller inte fått genomslag i FRL. Enligt utskottets mening innebär den föreslagna lagstiftningen en förbättring i dessa avseenden, och utskottet har inget att invända vare sig mot reglernas sakliga innehåll eller mot deras språkliga utformning. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte bör införas några särskilda rörelse- eller tillsynsregler för kollektiva försäkringar, och att de särförhållande som finns när det gäller sådana försäkringar i stället ska beaktas inom ramen för de allmänna rörelsereglerna. De ändringar som görs i den nya FRL i förhållande till den nuvarande är enbart associationsrättsliga. Rörelsereglerna för försäkringsföretagen är alltså samma som gällande regler. Den lagstiftningsteknik som regeringen använt sig av innebär att för de bestämmelser som förts över från FRL och lagen (1972:262) om understödsföreningar, förkortad UFL, ska motivuttalanden och författningskommentarer till dessa lagar även fortsättningsvis vara gällande. En liknande lagstiftningsteknik har använts bl.a. vid moderniseringen av lagstiftningen för banker och kreditmarknadsföretag (se prop. 2002/03:139). Flera remissinstanser har anfört att följden av denna lagstiftningsteknik blir att kopplingen till motivuttalanden om kollektivavtalsgrundade försäkringar i den gamla lagen riskerar att försvagas när den gamla lagen upphävs, och föreslår därför att regeringen upprepar de uttalanden som gjordes i proposition 1998/99:87. Utskottet delar dock regeringens ståndpunkt att inte upprepa motivuttalandena. Skälet för utskottets bedömning är att det inte går att göra ett sådant undantag för enbart kollektivavtalsgrundade försäkringar, utan i så fall måste samtliga motivuttalanden som hänför sig till de nuvarande lagarna också upprepas i den nu aktuella propositionen. Detta skulle innebära att förarbetena hade blivit otympliga och svåröverskådliga. Till detta kommer att det pågår en översyn över rörelsereglerna på försäkringsområdet genom genomförandet av för försäkringsbolag, Solvens II. Utskottet betonar dock vikten av att ändringar som genomförs i de allmänna associationsrättsliga regelverken och som inte är anpassade för försäkringsföretagen fångas upp korrekt. Utskottet tillstyrker propositionens lagförslag med en viss justering av lagtexten för att anpassa lagstiftningen till lagförslag 71 såvitt avser 10 § i proposition 2009/10:222. Dessutom föreslås några ändringar av rättelsekaraktär. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2009/10:222 Proposition 2009/10:222 Följdändringar med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken: antar regeringens förslag till 71. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet, såvitt avser 10 §. Proposition 2009/10:246 Proposition 2009/10:246 En ny försäkringsrörelselag: antar regeringens förslag till 1. försäkringsrörelselag (2011:000), 2. lag om införande av försäkringsrörelselagen (2011:000), 3. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 4. lag om ändring i lagen (1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor, 5. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979), 6. lag om ändring i jordabalken, 7. lag om ändring i lagen (1973:214) om tillägg till vissa ansvarslivräntor, 8. lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410), 9. lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud, 10. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 11. lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, 12. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 13. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 14. lag om ändring i lagen (1993:645) om tillämplig lag för vissa försäkringsavtal, 15. lag om ändring i lagen (1993:1303) om vissa avtalsvillkor för rättsskyddsförsäkring, 16. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, 17. lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, 18. lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i , 19. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet, 20. lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, 21. lag om ändring i lagen (1999:890) om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m., 22. lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078), 23. lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag, 24. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 25. lag om ändring i lagen (2004:298) om införande av lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 26. lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag, 27. lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104), 28. lag om ändring i lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, 29. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 30. lag om ändring i lagen (2006:451) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden, 31. lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, 32. lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 33. lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 34. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringens lagförslag i proposition 2009/10:246 Regeringens lagförslag 71 såvitt avser 10 § i proposition 2009/10:222