bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Verksamheten består huvudsakligen av att besluta och betala ut sådana förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. ansvarar för kunskapsuppbyggnad och ska verka för enhetlighet vid rättstillämpningen. Myndigheten ska följa, analysera och förmedla socialförsäkringssystemets utveckling och effekter för enskilda och samhället inom sitt verksamhetsområde. har också ansvar för att allmänheten får en god information om bl.a. rättigheter och skyldigheter. Av propositionen framgår att 2009 utvecklats på många områden i förhållande till 2008. är en viktig aktör i det arbete som bedrivits i syfte att minska sjukfrånvaron. En välfungerande administration är nödvändig för en effektiv och rättssäker sjukförsäkring. Myndighetens nya organisation utgör en god grund för en mer effektiv verksamhet. Det konstateras att det finns potential för att myndigheten skulle kunna uppnå en ökad kostnadseffektivitet och höjd kvalitet i handläggningen. Det återstår dock mycket arbete för att fördelarna med den nya organisationen ska kunna tas till vara. Pensionsadministrationen har brutits ut från och tillsammans med bildat den nya myndigheten . handläggningstider för flera förmåner bl.a. sjukpenning och riktade stöd till personer med funktionsnedsättning har utvecklats positivt. Den geografiska spridningen när det gäller handläggningstider har minskat . Trots den positiva utvecklingen visar uppföljningar av 2010 på en del problem med långa handläggningstider inom vissa ärendeslag såsom bostadsbidrag, underhållsstöd och tillfällig föräldrapenning samt bristande tillgänglighet i kundcenter med långa väntetider för att komma i kontakt med myndigheten som följd. Problemen har till stor del orsakats av höga ärendeinflöden. Detta har lett till att antalet anmälningar till har ökat kraftigt under 20092010. Regeringen har betonat vikten av korrekta utbetalningar. bedriver ett aktivt arbete för att minska och förhindra felaktiga utbetalningar genom utbetalningskontroller. Vidtagna åtgärder såsom kontrollåtgärder i handläggningen, riktade efterhandskontroller och ett strukturerat arbete med riskhantering gällande felaktiga utbetalningar har bidragit till en förbättrad kontrollstruktur på myndigheten. Regeringen anger att vid det här laget bör åstadkomma resultat som lever upp till kraven på en socialförsäkringsadministration som är rättssäker, effektiv och håller hög kvalitet. bedrivs ett arbete för att effektivisera verksamheten. Kostnaderna har trots detta inte anpassats till tilldelade medel. De förväntade effektiviseringarna som en följd av bildandet av har inte genomförts fullt ut. Sedan bildades har kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen minskat, dock inte i den takt som förväntats. Detta har medfört att har haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till beslutade och beräknade ekonomiska ramar. har även haft svårigheter att prognostisera myndighetens resursbehov, vilket medfört återkommande behov av resurstillskott på tilläggsbudget. Det är nödvändigt att anpassar sig till de givna ekonomiska ramarna. Regeringens föreslår att får 2011 liksom för att ge myndigheten förutsättningar att kunna anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 2:1 . För att stödja forskning inom socialförsäkringsområdet föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Motion med anslagseffekt 2011 och (SD) begär i motion Sf372 i denna del att till anslaget 2:1 anvisar mer än regeringen föreslagit för att höja rättssäkerheten inom verksamhet. Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf217 av (S) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden dels om att förbättra hanteringen vid utbetalningar av berättigade ersättningar från försäkringssystemen, dels om att utveckla kommunikationen och servicen till de berörda vid utbetalningar av berättigade ersättningar från försäkringssystemen. Motionären anför att det kan vara krångligt och ta att få ersättning och även svårt att få kontakt med en handläggare. I motion Sf283 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av betalningstider. Klagomålen har ökat på , enligt ombudsmän () , för att inte ha betalat ut aktivitetsstöd och sjukersättningar . Motionären framhåller att det inte är godtagbart att enskilda individer ska drabbas av myndighetens sätt att hantera betalningarna. I motion Sf335 begär och (KD) i yrkande 1 ett tillkännagivande om att myndigheter ska utfärda tydliga servicegarantier och publicera dem på sina webbplatser. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att myndigheterna fortlöpande ska följa upp hur de klarar av att leva upp till sina serviceåtaganden. Motionärerna framhåller att det förekommer osäkerhet bland medborgare vilken typ av service de ska förvänta sig av myndigheten. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om kompensation vid försenad utbetalning från exempelvis . (FP) begär i motion Sf286 ett tillkännagivande om utbildningsvägar för handläggare vid . I motionen framhålls vikten av att anställda vid har rätt utbildning. En egen utbildningsväg för handläggare skulle säkerställa en hög kompetensnivå. I motion Sf260 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av fortbildning i utvecklingen av behandlingsmetoder och läkemedel för försäkringsmedicinska rådgivare. I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av fortbildning för läkare i att skriva försäkringsmedicinska underlag. I yrkande 3 anför motionären vidare vikten av kompetensutveckling för handläggare i hanteringen av det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Motionären framhåller att luckor i sjukförsäkringssystemets bedömningar av sjukdomstillstånd på så sätt kan täppas till. I motion Sf293 begär och (S) ett tillkännagivande om förtroendeläkarnas roll och arbete. Motionärerna anför att det finns anledning att se över deras funktion i socialförsäkringen liksom tillsynen över dem. och (SD) begär i motion Sf356 ett tillkännagivande om regelverk vid överprövning av grund för sjukpenning och sjukersättning. Motionärerna anför att det finns skäl för att se över rättssäkerheten. Det bör därför göras obligatoriskt för läkare att undersöka berörda personer innan myndigheten överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. I motion Sf250 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att inrätta en försäkringskasseombudsman. Motionären framhåller att den ökade mängden sjukskrivningar gjort det svårare för att klara sin uppgift. Människor kan riskera att komma i kläm och upplever svårigheter med de överklagningsmöjligheter som finns i det nuvarande systemet. En särskild ombudsman skulle värna och skydda medborgare i behov. och (S) begär i motion Sf325 ett tillkännagivande om att återupprätta förtroendemannainflytandet i socialförsäkringssystemet. Syftet är att garantera insyn och inflytande för olika medborgargrupper. Utskottet noterar att en omfattande omorganisation av skett . Myndigheten bör åstadkomma resultat som lever upp till kraven på en socialförsäkringsadministration som är rättssäker, effektiv och håller hög kvalitet som det är nödvändigt att anpassar sig till givna ekonomiska ramar. Utskottet noterar vidare att byter ledningsform och blir en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Regeringen bedömer att denna ledningsform kommer att stärka den operativa ledningens ansvar i det fortsatta utvecklingsarbetet. Med regeringens förslag får 2011 för att ge myndigheten förutsättningar att kunna anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå . Utskottet tillstyrker regeringens förslag dels till medelsanvisning till anslaget 2:1, dels till bemyndigande för att ingå ekonomiska förpliktelser. Utskottet avstyrker därmed motion Sf372. Sjukpenning ersätter en inkomst som den försäkrade normalt är beroende av för sin försörjning. Det är därför viktigt att sjukpenningärenden handläggs så snabbt som möjligt så att den försäkrade antingen får sin sjukpenning utbetalad eller får ett beslut på att han eller hon inte kommer att få någon ersättning eller lägre ersättning än den som begärts. Det är en rimlig målsättning att den försäkrade ska få sin sjukpenning utbetald i nära anslutning till den tidpunkt då han eller hon normalt skulle ha fått sin månatliga inkomst. ombudsmän () har gjort bedömningen att det i normalfallet är orimligt med en längre handläggningstid än en månad. Det har skett en positiv utveckling gällande handläggningstider, men det är viktigt att myndigheten skyndsamt kommer till rätta med bristerna i tillgänglighet för att de försäkrade vid behov ska kunna komma i kontakt med myndighetens kundcenter och handläggare. utför systematiska uppföljningar och analyser av de kvalitetsbrister som framkommer i kvalitetskontroller. Det pågår även arbete med att integrera kontrollperspektivet i handläggningen och IT-stöd. Regeringen bör noggrant följa utvecklingen av ärendehandläggningen, och utskottet avstyrker motionerna Sf217, Sf283 och Sf335 yrkandena 1 och 2. Utskottet har förståelse för önskemål att stärka de enskildas möjligheter att ta till vara sin rätt i olika avseenden och vill erinra om att det i förvaltningsärenden är skyldighet att sörja för att en erforderlig utredning görs i de ärenden som handläggs. Den omfattande omorganisation som genomfört och den nya myndigheten för socialförsäkringen (ISF) ska enligt utskottets bedömning bidra till bl.a. ökad kvalitet och rättssäkerhet i övrigt samt skapa ökad tilltro hos medborgarna. Med det anförda avstyrks motion Sf250. Utskottet noterar att regeringen tillsatte en utredning om ekonomisk kompensation vid lång handläggning hos . I utredningens betänkande SOU 2010:41 redogörs för förutsättningarna att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . Utredningen bedömer att ekonomisk kompensation vid långa handläggningstider skulle medför stora kostnader. I stället föreslås en form av kompensation som bygger på en räntekonstruktion och inte på skadeståndsrättsliga principer. Utskottet anser att regeringens beredning av förslaget bör avvaktas och avstyrker därmed motion Sf335 yrkande 3. Försäkringsmedicinska rådgivares uppgift är inriktad på att ge information och intern och extern rådgivning samt att vid konferenser delge de behandlande läkarna kunskaper i försäkringsmedicin. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att höja kvaliteten i de medicinska underlagen i sjukförsäkringsärenden från hälso- och sjukvården. I och gemensamma lägesrapport om utvecklingen (Uppföljning av kvalitetsutveckling av Försäkringsmedicinskt beslutsstöd) framgår det att en majoritet av handläggare har fått utbildning om beslutsstödet och att kunskapsnivån om hur det försäkringsmedicinska stödet ska användas har ökat. Behov av kompetensutveckling och utbildning finns dock. Regeringen bör därför enligt utskottets mening fortsätta att följa utvecklingen av försäkringsmedicinska rådgivares roll och arbete. Därmed avstyrker utskottet motionerna Sf260, Sf286, Sf293 och Sf356. När det gäller frågan om förtroendemannainflytande har utskottet i betänkandena /07:SfU3 och 2007/08:SfU3 ställt sig bakom regeringens förslag att avveckla försäkringsdelegationerna och socialförsäkringsnämnderna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2006/07:45 och 2007/08:13). Utskottet finner inte skäl att ändra uppfattning i frågan eller att föreslå ett nytt organ för förtroendemannainflytande. Därmed avstyrks motion Sf325. 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), som bildades , har till uppgift att genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen . Regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 2:2 har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom delas in i två områden: dels Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer () samt äldreförsörjningsstöd (ÄFS) ingår, dels Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner. Även , som inrättades , ingår i utgiftsområdet. Inkomstrelaterad ålderspension redovisas i budgetpropositionen under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Av propositionen framgår att utgifterna blev ca lägre än anvisade medel, vilket innebär minskade utgifter med . Att utgifterna minskat beror framför allt på att antalet personer med garantipension minskat. Det är en långsiktig trend som beror på att behovet av garantipension minskar i takt med att antalet personer med inkomstrelaterad pension ökar samt att den genomsnittliga nivån för inkomstrelaterad pension stiger. En anledning till detta är följsamhetsindexeringen som infördes . Trots att den inkomstrelaterade pensionen minskade 2010 till följd av den ekonomiska krisen har följsamhetsindexeringen inneburit en real höjning av den inkomstrelaterade pensionen . Andra faktorer som påverkar kostnaderna för utgiftsområdet är prisbasbeloppets utveckling, medelbeloppet för respektive förmån och antalet förmånstagare. Medelbeloppet för garantipensionen påverkas i sin tur av fördelningen av hur många personer som är ogifta eller gifta, andelen personer som tar ut sin pension tidigt eller sent samt uttag som görs med hel eller partiell pension. Garantipension till ålderspension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd reduceras av den inkomstrelaterade pensionen och betalas ut som komplement till denna. Detta innebär att höjda inkomstrelaterade pensioner minskar kostnaden för dessa förmåner. har , i enlighet med regeringens förslag, föreslagit att ramen för utgiftsområde 11 fastställs till (bet. 2010/11:FiU1). 1:1 Garantipension till ålderspension Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension. Garantipensionen är ett grundskydd för den som har haft låg eller ingen förvärvsinkomst. Garantipensionen, som följer den allmänna prisutvecklingen och finansieras med allmänna skattemedel, är bosättningsbaserad och kan tidigast betalas ut fr.o.m. 65-årsmånaden. För full garantipension krävs i princip att man har varit bosatt i . För personer födda eller tidigare motsvarar garantipensionen tidigare folkpension, pensionstillskott och värdet av det särskilda grundavdraget för pensionärer. För dessa personer kan garantipensionen som högst betalas ut med 2,1814 prisbasbelopp för en ogift pensionär och 1,9434 prisbasbelopp för den som är gift. Garantipensionen reduceras främst av inkomstrelaterad ålderspension, änkepension och tjänstepension. För den som är född eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension 2,13 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,9 prisbasbelopp för den som är gift. Garantipensionen för denna grupp reduceras av den inkomstrelaterade ålderspensionen och betalas endast ut som ett komplement till denna. För båda åldersgrupperna gäller att garantipensionen inkomstbeskattas. Anslaget används för att finansiera garantipension till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Den långsiktiga trenden är att kostnaderna för garantipension minskar. Både antalet personer som uppbär garantipension och medelbeloppet minskar. minskade prisbasbeloppet , vilket minskar kostnaderna för garantipension. Kostnaderna påverkas också av hur den inkomstrelaterade pensionen utvecklas. För perioden 20022009 ökade följsamhetsindexeringen mer än prisbasbeloppet, vilket minskade behovet av garantipension. Minskningen av inkomst- och tilläggspensionerna innebär i stället en press uppåt på kostnaderna för garantipension. Kostnaderna för garantipensionen beräknas minska även . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på till anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning och förslaget tillstyrks. 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna. Vidare avslår ett motionsyrkande om änkepensionen. Jämför reservation 19 (SD). Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . Därutöver betalas i vissa fall änkepension ut även . Särskild efterlevandepension är under avveckling och kan endast betalas ut till den som uppbar förmånen. Anslaget används för att finansiera de inkomstrelaterade förmånerna omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Anslaget används dessutom för att finansiera garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Kostnaderna för anslaget utgörs till största delen av kostnader för änkepension. Eftersom änkepensionen är under avveckling minskar anslagets kostnader successivt. Antalet kvinnor med änkepension har minskat , men på grund av omfattande övergångsregler för framför allt kvinnor som är födda kommer änkepension att betalas ut . Efterlevandepensionen följsamhetsindexeras på motsvarande sätt som ålderspensionen. minskade kostnaderna för efterlevandepensioner också till följd av den finansiella krisen. Däremot omfattas efterlevandepensionen inte av reglerna för den automatiska balanseringen varför den sammantagna effekten av krisen inte blir lika stor jämfört med ålderspensionerna. Garantipensionen kompenserar visserligen delvis för minskningen av den inkomstrelaterade efterlevandepensionen men sammantaget minskade kostnaderna för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på till anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna. Motion utan anslagseffekt 2011 I motion Sf243 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att se över lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Motionären anser att den regel som innebär att det för rätt till änkepension krävs att äktenskapet har ingåtts innan mannen fyllt bör tas bort. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning och förslaget tillstyrks. Änkepension kan under vissa förutsättningar alltjämt utges. För det krävs att äktenskapet ingåtts senast den dag då den avlidne fyllde . Denna bestämmelse har gällt för rätt till änkepension från tilläggspensioneringen alltsedan införandet av lagen (1962:381) om allmän försäkring. När familjepensioneringen inom den allmänna försäkringen 1990 ersattes av systemet med efterlevandepension infördes omfattande övergångsregler som bl.a. innebar att äldre regler om änkepension alltjämt skulle gälla. Avsikten var dock att änkepensionsreglerna skulle avvecklas, fast på mycket lång sikt. I samband med reformering av efterlevandepensionssystemet gjordes bedömningen att det inte för någon åldersgrupp kvinnor fanns tillräckliga skäl för att helt ta bort möjligheterna att bevilja änkepension för framtiden eller att begränsa den tid under vilken sådan pension skulle kunna utges. Av det skälet behölls i princip de dittillsvarande änkepensionsreglerna, men de anpassades till det reformerade ålderspensionssystemet. Utskottet anser inte att kravet på att äktenskapet ska ha ingåtts senast den dag mannen fyllt bör tas bort och avstyrker därmed motion Sf243. 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer och avslår därmed ett motionsyrkande om annan medelsanvisning. avslår vidare motionsyrkanden om förändringar av bostadstillägget och om information om rätt till bostadstillägg. Jämför reservation 20 (SD). Bostadstillägg till pensionärer är en inkomstprövad förmån som kan utges fr.o.m. den månad en bidragsberättigad fyller av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Som inkomst räknas t.ex. pensioner och arbetsinkomster. Det s.k. fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och 1,935 prisbasbelopp för den som är gift. Den inkomst som överstiger fribeloppet reducerar bostadstillägget av den del av inkomsten som inte överstiger ett prisbasbelopp och av inkomsten däröver. Bostadstillägget påverkas också av förmögenhet. I de fall förmögenheten, med undantag för permanentbostaden, överstiger för ogifta och för makar räknas av det överskjutande beloppet som inkomst. Förutom bostadstillägg kan särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad om inkomsten, efter avdrag för en skälig bostadskostnad, understiger en skälig levnadsnivå. Gränsen för vad som kan anses som skälig bostadskostnad är för en ogift och för en gift pensionär. Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå som efter en höjning motsvarar 1,3546 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,1446 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Anslaget används för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer. Syftet med bostadstillägget är att även personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska ges ekonomiska möjligheter till en skälig bostadsstandard. Antalet pensionärer som får bostadstillägg har minskat . Anledningen till att antalet minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. Till följd av den finansiella krisen minskar emellertid ålderspensionerna 2010 och 2011, vilket medför att den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg minskar. Bostadstillägget ökar därmed och trenden med minskade kostnader för anslaget bryts, åtminstone tillfälligt. Utvecklingen av kostnaderna påverkas också av genomförda förbättringar av bostadstillägget. Regeringen föreslår att till anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar ett ramanslag på . Motion med anslagseffekt 2011 m.fl. (S, MP, V) begär i motion Sf348 i denna del att till anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar mer än regeringen föreslagit . Motionärerna anser att ersättningsnivån i bostadstillägget till pensionärer ska höjas till av bostadskostnaden . Motioner utan anslagseffekt 2011 I motion Sf212 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om boendekostnader för ålderspensionärer. I motionen anförs att om inte inkomstreglerna och kompensationsgraden i bostadstillägget täcker de verkliga boendekostnaderna kommer pensionärernas köpkraft att urholkas. I motion Sf290 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regelverket kring bostadstillägget bör ses över. I motionen anförs att ett betydligt snävare regelverk gäller vid boende i egen fastighet eller lantbruksfastighet. Motionären anser att de pensionärer som bor kvar på t.ex. en lantbruksfastighet och som har en mycket låg pension bör få större möjlighet till bostadstillägg. m.fl. (S) begär i motion Sf211 ett tillkännagivande om att insatserna för att informera pensionärerna om möjligheterna att söka bostadstillägg bör intensifieras. Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker förslaget att höja ersättningsnivån i bostadstillägget. Motion Sf348 i denna del avstyrks därmed. Vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer medtas inte en permanentbostads värde vid beräkningen av förmögenheten.