bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Anslaget används för statsbidrag som lämnas för studier om funktionshinder, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionshinder och studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Bidrag betalas i enlighet med förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder. Utnyttjandet av anslaget är främst beroende av efterfrågan. Regeringen föreslår att under anslaget 1:12 Bidrag till vissa studier för anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:13 Myndigheten för och avslår därmed motionsyrkanden om annat anslagsbelopp. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Anslaget används för Myndigheten för förvaltningskostnader, inklusive för att främja validering. I propositionen Åtgärder för jobb och omställning aviserades en tillfällig förstärkning av anslaget med under 20092011 (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Regeringen föreslår nu att anslaget ökar med 2011 som en tillfällig förstärkning av anslaget. har Internationella programkontoret för utbildningsområdet i uppdrag att vara nationellt kontor för . För att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet föreslås att anslaget minskas med 2011. Anslaget föreslås vidare minska med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:13 Myndigheten för för anvisar ett ramanslag på . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (0,) för pris- och löneomräkning. Socialdemokraterna, och begär i sin gemensamma motion, 2010/11:Ub426 yrkande 1 i denna del och yrkande 3 i denna del, att anvisar mer till anslaget 1:13 Myndigheten för än vad regeringen anslagit. Motionärerna vill mot bakgrund av ett stort intresse för utbildningen inom från kommuner, näringsliv och studenter tillföra ytterligare 1 000 studieplatser . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motion 2010/11:Ub426 yrkande 1 i denna del och yrkande 3 i denna del. Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning fördelas under anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning (se nedan). Anslaget 1:13 Myndigheten för används uteslutande för Myndigheten för förvaltningskostnader. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. När det gäller motionsyrkandena i övrigt vill utskottet anföra följande. erbjuder yrkesutbildningar av hög kvalitet som kan möta arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft. Utbildningarna ska tillgodose efterfrågan på arbetskraft från såväl etablerade branscher som de nya branscher som växer fram på en arbetsmarknad som förändras snabbt. I regeringens förslag har också anslag och därmed platserna inom utökats . De statliga satsningarna (inklusive studiestöd) uppgår enligt tidigare beslut (jfr prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 62) till 2009 (1 500 platser), 2010 (4 750 platser), 2011 (5 500 platser) och 2012 (1 000 platser). Anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning föreslås bli utökat även 2011 så att platserna kan bli fler även detta år. Anslaget tillförs av den anledningen för att öka tillgången på yrkeshögskole- och yrkesvuxplatser i . Utskottet kan utöver tidigare beslutade och aktuella satsningar på fler platser i inte se något behov av att tillföra ytterligare anslag och platser . 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Ändamålet för anslaget är att finansiera utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningsområdet. Anslaget ökas med ca jämfört med med anledning av att den tillfälliga finansieringen av utgiftsökningar på anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet som belastat anslaget upphör. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. för anvisar ett ramanslag på . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (4,) för pris- och löneomräkning. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 3 , för under anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning och avslår därmed motionsyrkanden om andra anslagsbelopp. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 och högst under 20132014. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Ändamålet för anslaget är att finansiera statligt stöd för yrkeshögskoleutbildningar statligt stöd för kvalificerad yrkesutbildning kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom och kvalificerad yrkesutbildning statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken statsbidrag för kompletterande utbildningar validering av utländsk yrkeskompetens statsbidrag för vuxenutbildning, inklusive statsbidrag för lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen särskilt verksamhetsstöd för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet särskilt verksamhetsstöd för att främja samisk utbildningsverksamhet särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd. Som en följd av tidigare beslutade och föreslagna reformer föreslås att anslaget ökar med 2011. Vidare föreslås anslaget öka med ytterligare 2011 för att öka tillgången på yrkeshögskoleplatser och platser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) i . Regeringen föreslog i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) en utökad satsning på yrkesvux . Satsningen omfattar totalt varav belastar anslaget. Utöver detta tillkommer kostnader för studiestöd motsvarande . Regeringen föreslår att denna satsning på yrkesvux fortsätter även . Anslaget föreslås med anledning av detta tillföras . För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen avser regeringen att inrätta ett särskilt lärlingsstatsbidrag. Satsningen beräknas uppgå till och respektive . Sammantaget beräknas satsningen motsvara 5 900 årsplatser för 20112014. Totalt beräknas satsningen inklusive studiestöd uppgå till för perioden 20112014. För att ge fler arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning möjlighet att komplettera sin utbildning avser regeringen att utöka antalet utbildningsplatser i den kommunala vuxenutbildningen under 20112013. föreslås anslaget öka med för detta ändamål. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning för anvisar ett ramanslag på 3 . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (4,) för pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 och högst under 20132014. Regeringen anger i propositionen som skäl för förslaget att Myndigheten för skriver fleråriga och löpande avtal under budgetåret med utbildningsanordnare. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om tilldelning för detta ändamål som innebär åtaganden för kommande budgetår. Socialdemokraterna, och begär i sin gemensamma motion, 2010/11:Ub426 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 i denna del, att anvisar 1 mer till anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning än vad regeringen anslagit. Det högre anslagsbeloppet omfattar ett s.k. kunskapslyft 2.0, vilket motsvarar 2 500 platser eller . Vidare ingår en satsning på komvux med ett tillskott på 5 000 platser eller . Ett s.k. ungdomslyft, som ska ge unga arbetslösa möjlighet att läsa in gymnasiet, har 8 000 platser till en kostnad av . Vidare ska Folkhögskolorna tillföras 2 000 platser, vilket gör att anslaget behöver öka med . Ett korttidsstudiestöd som omfattar 5 000 platser motsvarar en anslagsökning med . För att förbättra kvaliteten inom sfi tillförs anslaget slutligen . föreslår i motion 2010/11:Ub459 i denna del att anvisar mer till anslag 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning än vad regeringen anslagit. Anslagshöjningen för komvux ska ses som ett led i ambitionen att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. I motion 2010/11:Ub354 (S) begärs bl.a. att en del av det ökade statliga stödet till komvux på som föreslås av regeringen bör riktas speciellt till folkbildningen. Motionärerna anför att erfarenheten visar att folkhögskolornas pedagogik i högre grad än komvux attraherar vuxna och de unga vuxna som är skoltrötta och saknar motivation. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande och avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub426 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 i denna del, 2010/11:Ub459 i denna del och 2010/11:Ub354. Utskottet anser att vuxenutbildningen är viktig, både för den enskilde individen och för samhället. Satsningar på vuxenutbildningen är, enligt utskottets mening, centrala för att nå de grupper bland både ungdomar och äldre som saknar gymnasieutbildning eller behöver komplettering i detta avseende. Utskottet välkomnar därför regeringens särskilda satsningar på vuxenutbildningen. Utskottet konstaterar att fördelningen av nya platser inom vuxenutbildningen kommer att grundas på ett kvalificerat beslutsunderlag från huvudmännen, vilket innebär att hänsyn kan tas såväl till behov som till utbildningskapacitet för att därigenom möjliggöra utbildning av god kvalitet. 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Ändamålet för anslaget, som är nytt, är att finansiera utgifter för bidrag för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen som framför allt rör särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser vid folkhögskola, t.ex. tolk och teknisk anpassning. Anslaget används även till särskilt utbildningsstöd enligt förordningen (2005:1074) om statligt bidrag till särskilt utbildningsstöd. Regeringen föreslår att förs till det nya anslaget. Beloppet motsvaras av summan av minskningen av ramanslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråklärarutbildning under utgiftsområde 17 med och anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet med . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. anvisar ett ramanslag på för . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen anger i propositionen som skäl för förslaget om bemyndigande att Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om det särskilda utbildningsstödet för bl.a. folkhögskolor, universitet och högskolor samt bidrag för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Bidraget beviljas per läsår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om tilldelning av medel för dessa ändamål som innebär åtagande för kommande budgetår. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 6 Universitet och högskolor I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag och bemyndiganden som avser universitet och högskolor m.m. (anslag 2:12:55) samt fyra motionsyrkanden i anslutning till dessa. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor uppgick till . De direkta statliga anslagen till universitet och högskolor uppgick till . Dessa har ökat med jämfört med föregående år. Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget innebär detta att av verksamheten vid universitet och högskolor är statligt finansierad. I förhållande till bruttonationalprodukten avsätter till högskolesektorn. fortsatte antalet helårsstudenter att öka och uppgick till drygt 300 000. Antalet helårsstudenter har ökat vid alla lärosäten utom vid tre av de konstnärliga högskolorna, och sammantaget ökade antalet helårsstudenter med 22 000 eller . Det är den största procentuella ökningen . Vid , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, samt har antalet helårsstudenter ökat med mer än 1 000 helårsstudenter. Jämfört var antalet helårsstudenter nästan 50 000 fler. Under /09 fortsatte ökningen av antalet högskolenybörjare. Under läsåret påbörjade drygt 94 000 personer högskolestudier , vilket är fler än föregående läsår. Delvis förklaras ökningen av att antalet inresande studenter fortsatte att öka och uppgick till 24 300. Även antalet svenska högskolenybörjare har dock ökat och uppgick /09 till 69 700, vilket nästan är i nivå med den tidigare högsta noteringen från /03. Ökningen av antalet svenska högskolenybörjare hänger delvis samman med att årskullarna i åldern har varit ovanligt stora . Medianåldern för högskolenybörjare har varit . Exkluderas de inresande studenterna sjunker medianåldern för högskolenybörjare till . av de svenska högskolenybörjarna var /09. Denna andel har successivt ökat . har antalet svenska högskolenybörjare endast ökat i åldersgruppen medan antalet har minskat i åldersgruppen . Antalet högskolenybörjare har varit i det närmaste oförändrad. Drygt hälften av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap eller juridik. Området är det klart största för både män och kvinnor, och företagsekonomi utgör det enskilt största ämnet. På andra plats för kvinnor kommer humaniora och bland männen teknikområdet. Den nya utbildnings- och examensstrukturen med uppdelning av kurser efter utbildningsnivåerna grundnivå respektive avancerad nivå började tillämpas /08. /09 var närmare 88 000 studenter registrerade på kurser på avancerad nivå, vilket motsvarar av samtliga studenter. Högst andel studenter på avancerad nivå fanns inom områdena teknik och medicin/odontologi. Av studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgör kvinnorna och männen . Skillnaderna är stora mellan utbildningsområden, och det är endast inom det konstnärliga området och inom naturvetenskap som könsfördelningen är jämn. Särskilt framträdande är den ojämna könsfördelningen inom teknik och inom vård- och omsorgsutbildningarna. Fördelningen har varit oförändrad . Lärosätenas arbete för att uppnå en jämnare könsfördelning på utbildningar med sned könsfördelning ger framför allt resultat när det gäller att öka andelen kvinnor på tekniska utbildningar. Arbetet med att öka andelen män på lärar- och vårdutbildningar visar inte lika goda resultat. Distansutbildningen inom högskolan har fortsatt att öka. Under /09 uppgick antalet distansstudenter till 119 000, vilket är 17 600 fler än föregående läsår och nästan fyra gånger så många som . Det innebär att drygt var fjärde student numera läser på distans eller kombinerar distansstudier med campusförlagda studier. Av distansstudenterna läser campuskurser. Av de studenter som enbart läser på distans var registrerade på deltid. Jämfört med övriga studenter är drygt dubbelt så många distansstudenter , och andelen kvinnor är högre. sökte totalt 360 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor, vilket är en ökning jämfört med . Fördelningen mellan könen har varit densamma men blev något jämnare . Av det totala antalet sökande var kvinnor och män. Antalet sökande utan tidigare högskoleutbildning ökade jämfört med och uppgick till 121 000. En stor del av ökningen beror på att fler 19-åringar har sökt, vilket till viss del kan förklaras av att årskullen är större än och av att andelen sökande 19-åringar i förhållande till befolkningen har ökat jämfört med föregående höst. Av de ungdomar som föddes hade påbörjat högskolestudier . Det är något färre jämfört med årskullen innan. Det är fortfarande stora skillnader mellan olika län och kommuner när det gäller andelen av en årskull som påbörjar högskolestudier. , och hade högst övergång där av årskullen född påbörjat studier . , och hade lägst övergång med andelar . Könsskillnaderna i fråga om övergång är stora och har inte förändrats märkbart för de senaste årskullarna. hade av de 24-åriga kvinnorna påbörjat studier, medan motsvarande andel av männen var . /2000 har antalet inresande utländska studenter som påbörjar studier vid svenska universitet tredubblats och /09 uppgick antalet till 36 600, av vilka var kvinnor och män. De utländska studenternas andel bland högskolenybörjare har ökat från //09. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i /09. Av de utländska studenterna kom 23 700 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram (s.k. free mover-studenter) och 13 000 inom ramen för utbytesprogram. Drygt en tredjedel av de fritt inresande studenterna /09 kom från länder i . Bland dessa kom flest från och . Jämfört med föregående läsår har antalet fritt inresande studenter ökat mycket från , och . Prestationsgraden, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter, har varit praktiskt taget oförändrad när systemet med helårsstudenter och helårsprestationer infördes. klarade studenterna i genomsnitt av de poäng de var registrerade för, vilket är en minskning jämfört med . Utbildningsområdena undervisning, vård och konst har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för legitimation för att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Inom alla utbildningsområden har män en lägre prestationsgrad än kvinnor. Efter en kraftig nedgång 2004 och ökade 2008 antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå tydligt med , och antalet nybörjare har ökat ytterligare något 2009. Könsfördelningen bland de nyantagna är jämn. Högst andel kvinnor finns inom medicin och lägst inom teknik . Antalet personer som har påbörjat utbildning till licentiatexamen har fortsatt att minska. Antalet doktorsexamina sjönk med ca 200 till knappt 2 700, vilket är den största nedgången och den största procentuella nedgången . Antalet licentiatexamina minskade något till ca 750. Andelen kvinnor som avlade doktorsexamen översteg 2009. En sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag finns i bilaga 2 till detta betänkande. Utskottets förslag i korthet anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 2:1 och avslår motionsyrkanden om annat anslagsbelopp eller insatser. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Anslaget används för förvaltningskostnader, inklusive utvärdering och tillsyn av högskolans verksamhet, statistik om verksamheten vid universitet och högskolor samt bedömning av utländska eftergymnasiala utbildningsmeriter. Regeringen föreslår att under anslaget 2:1 för anvisar . Till följd av pris- och löneomräkning minskar anslaget med (0,). Socialdemokraterna, och föreslår i motion 20010/11:Ub426 yrkande 1 i denna del att resurserna till anslaget för ska öka med utöver regeringens förslag . Motionärerna vill i enlighet med samma motions yrkande 2 i denna del förbättra utbildningen vid högskolan genom satsningar på kvalitet (fler lärarledda timmar i högskolan) med , satsning på bättre karriär- och yrkesvägledning med och bättre möjligheter till praktik i högskolan med . Socialdemokraterna, och vill vidare i enlighet med samma motions yrkande 3 i denna del öka antalet högskoleplatser med 2 500 fler platser än regeringen och avsätta för denna åtgärd. I motionen framhålls att utbildning inte bara är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft utan också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska företagen klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Det förutsätter, enligt motionärerna, breda investeringar i utbildning. Socialdemokraterna, och vill avsätta resurser för totalt 44 000 fler studie- och praktikplatser varav 2 500 platser inom högskolan. I motionens yrkande 4 föreslås att ska bemyndigas att fördela dessa platser inom högskolan. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet avstyrker därmed motion 2009/10:Ub426 yrkandena 13 i denna del och yrkande 4. Yrkanden om ökade satsningar på kvalitet inom grundutbildningen har utskottet behandlat tidigare, senast vid /10. Satsningar på ökad kvalitet i högskolans utbildningar har gjorts under förra mandatperioden, både 2007 och 2008 (bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna har bl.a. syftat till att öka undervisningstiden. Regeringen beräknar nu en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och totalt . En sådan höjning bör enligt regeringen läggas på utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, där behovet bedöms vara som störst, genom att ersättningen per helårsstudent inom dessa områden höjs. Ersättningen per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora skulle därmed öka med ca eller 2012. Ökningen skulle motsvara eller . beslutade dessutom att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningarnas resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Lärosäten med utbildningar som vid en kvalitetsutvärdering ges högsta omdömet uppmuntras och får bekräftelse genom en ökad resurstilldelning. Detta blir ett viktigt kvalitetsincitament. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och vara fullt utbyggd . Fullt utbyggd omfattar den kvalitetsbaserade resurstilldelningen . De första medlen som tilldelas 2013 avses att omfatta och kommer att baseras på utbildningsutvärderingar som ska genomföras av 2011 och 2012. Yrkanden om praktik i högskoleutbildningar har också behandlats av utskottet vid tidigare riksmöten (bl.a. i bet. 2008/09:UbU1 och bet. 2009/10:UbU1). Utskottet har bl.a. anfört att praktik utgör en viktig del av många utbildningar, t.ex. inom medicin-, vård-, lärar-, socionom- och journalistutbildningarna. Utskottet har även framhållit att studenters uppsatsarbeten och examensjobb kan fungera som kontaktytor mot arbetsmarknaden. Flera lärosäten satsar på praktiska inslag, vilket utskottet välkomnar. Det kan även tilläggas att det visserligen är lärosäten som ansvarar för hur utbildningsprogram ska läggas upp och vad olika kurser ska innehålla, men att den högre utbildningen också ska svara mot studenternas efterfrågan och även mot arbetsmarknadens behov.