bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — För att minska ungdomsarbetslösheten vill man införa ett ungdomsavdrag där hela arbetsgivaravgiften tas bort för den som anställer en ung arbetslös. Motsvarande subvention ska kunna lämnas till det företag som ger en ung person en praktik- eller traineeplats. Avdraget omfattar totalt . Ett annat problem som man pekar på i detta sammanhang är att många unga saknar en fullständig gymnasieexamen. Partierna introducerar ungdomslyftet som innebär en möjlighet för unga arbetslösa att läsa in gymnasiet med rimliga studievillkor. Man introducerar även ett s.k. generationsväxlingsprogram som syftar till att få arbetsgivare att tidigarelägga framtida anställningar. Socialdemokraterna, de gröna och vill förbättra arbetslöshetsförsäkringen och anser att den även i fortsättningen ska vara frivillig och solidariskt finansierad. De vill prioritera en sänkning av kostnaderna för medlemskap i a-kassan. Partierna anser att det inte ska kosta mer än ca att vara med, och det ska vara lika för alla. Man vill höja ersättningsnivån så att alla som 2012 tjänar upp till ca ska få ut av sin lön i ersättning. Stegvis ska målet nås om att ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. Man vill också höja taket till per dag 2011. ska taket sänkas med per dag. De föreslagna förbättringarna av a-kassan kostar totalt , men till följd av övriga förslag i motionen om fler jobb och utbildningsplatser beräknar partierna att kostnaderna minskar för a-kassan med ca . De tre partierna vill ge möjlighet för dem som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen att erbjudas ett lönebidrag med inriktning mot kultursektorn och den ideella sektorn. Medel avsätts som motsvarar 5 000 lönebidrag . För att förbättra möjligheterna för nyanlända invandrare att snabbt komma i arbete förstärker man Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Bland annat vill man att Arbetsförmedlingens valideringsansvar förtydligas. För att kunna prioritera de nyanlända motsätter man sig regeringens övriga justeringar av förvaltningsanslaget i budgetpropositionen. Partierna vill investera i en bättre arbetsmiljö och ökar därför resurserna till för bl.a. tillsyns- och informationsarbete. Sammanfattningsvis föreslår Socialdemokraterna, de gröna och för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet en budgetram på ca , dvs. mindre än regeringens förslag. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås en budgetram på ca , dvs. ca mer än regeringens förslag. framför i motion Fi231 att de styrande politikerna har skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. beskriver att den egna politiken i stort går ut på att omfördela medel från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar och utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. anser att grunden för välfärd och trygghet är arbete. Partiets jobbskapande politik går framför allt ut på satsningar på småföretagande, ökad matchning på arbetsmarknaden samt forskning och utveckling. Man menar att även en mer ansvarsfull invandringspolitik är en viktig faktor för att klara sysselsättningen. Invandringen måste enligt partiet kraftigt begränsas för att inte fylla på det redan befintliga överutbudet av arbetskraft. anger åtta punkter som sina viktigaste satsningar. En av dessa är att stärka ersättningsnivåerna i a-kassan och sjukförsäkringen. När det gäller åtgärder för integration, antidiskriminering och jämställdhet på utgiftsområde 13 vill se en avveckling av det skattefinansierade stödet till genuspedagogik och annan verksamhet där staten, enligt motionens beskrivning, med utgångspunkt i verklighetsfrånvända politiska teorier försöker experimentera med, eller ändra på, barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet. vill i stället satsa på kvinnojourer och stöd till organisationer som motverkar hedersrelaterat våld och våld mot kvinnor och föreslår därför en höjning av anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder. Som ett led i strävan efter en stärkt gemensam identitet ska stöd till organisationer som syftar till att förstärka invandrares ursprungskulturer nekas fortsatta bidrag. Man menar att de invandrare som väljer att flytta till ska förväntas vilja bli en del av samhället, och därför blir sfi-bonus och andra liknande integrationsåtgärder överflödiga. Enligt medför den invandringspolitik som partiet förespråkar även i övrigt väsentligt lägre kostnader för att hantera invandringen. föreslår att följande anslag på utgiftsområdet helt avskaffas: 1:1 Integrationsåtgärder, 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, 1:5 Hemutrustningslån, 2:1 och 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande föreslås minska med och anslaget för etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare med . Sammantaget innebär det att minskar anslagen på utgiftsområde 13 med totalt ca jämfört med regeringens förslag. När det gäller åtgärder för arbetsmarknad och arbetsliv på utgiftsområde 14 säger nej till regeringens jobbcoacher, lotsar och instegsjobb och föreslår i stället resurser för att höja matchningsnivån, vidareutveckla RUT-avdraget, slopa arbetsgivaravgiften för lärlingsanställning och stimulera småföretagarna bl.a. genom ett förlängt starta-eget-bidrag. Anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd förstärks. vill höja ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen från dagens per dag till per dag fram till arbetslöshetsdag 101; därefter sänks taket till per dag. Partiet förespråkar ökad kompetenshöjning för att säkra de svenska jobben, t.ex. genom en specifik anställningsform för lärlingar. anser att inte någon invånare i ska kunna ha mer långtgående rättigheter än en svensk medborgare. Av denna anledning vill partiet avskaffa instegsjobben som innebär att många invandrare kan få av sin totala lönekostnad subventionerad med skattemedel, vilket enligt partiet bör ses som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar. Sammanfattningsvis föreslår för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet en budgetram på ca , dvs. ca mindre än regeringens förslag. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås en budgetram på ca , dvs. ca mer än regeringens förslag. Utskottet inleder med att konstatera att har klarat sig bättre ur krisen än de flesta andra länder. Tack vare de starka offentliga finanserna har kunnat bedriva en politik som dämpar fallet i produktionen och sysselsättningen. Välfärdens kärna har värnats, och drastiska nedskärningar har kunnat undvikas. Regeringens särskilda insatser har riktats till grupper som har drabbats mer än andra av krisen. De omfattande reformer som regeringen har genomfört under den gångna mandatperioden, bl.a. på arbetsmarknadsutskottets område, för att stärka arbetslinjen ökar inte bara den varaktiga sysselsättningen utan lindrar också krisens effekter. Regeringens åtgärder för att lindra krisen har kännetecknats av en ambition att ge så positiva effekter på sysselsättningen som möjligt. Åtgärderna har även bidragit till att stärka de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt och den långsiktiga sysselsättningen. Den rödgröna oppositionens politik har i stället handlat om tämligen ospecificerade krav på tusentals platser i olika typer av åtgärder utan någon närmare analys av de faktiska behoven på arbetsmarknaden. Regeringens politik har däremot konsekvent haft fokus på jobbskapande och matchning snarare än på förmedling av åtgärder och bidrag. Återhämtningen i den svenska ekonomin går snabbt, vilket man också kan se på arbetsmarknaden. Utskottets bedömning är att i takt med att efterfrågan och produktionen stiger kommer också sysselsättningen och antalet arbetade timmar att öka. När sysselsättningen tar fart och arbetslösheten börjar minska är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl och att man anpassar arbetsmarknadspolitiken till konjunkturutvecklingen. Av Arbetskraftsundersökningen () för framgår att den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter att hålla i sig i betydelsen minskad arbetslöshet, ökad sysselsättning och fler arbetade timmar. Denna utveckling gäller så gott som hela arbetsmarknaden. Det finns dock skäl att påminna om att arbetsmarknaden är inne i en återhämtningsfas. Arbetslösheten är fortfarande hög och väntas vara det även . Situationen på arbetsmarknaden är alltså fortfarande ansträngd. Det behövs kraftfulla åtgärder för att arbetslösheten inte ska fastna på en hög nivå. Det är fortfarande alltför många personer som är långtidsarbetslösa eller befinner sig utanför arbetsmarknaden. När arbetsmarknadspolitiken nu successivt anpassas till det nya arbetsmarknadsläget måste det åter bli av högsta prioritet att minska utanförskapet. Viktiga målgrupper i detta sammanhang är långtidsarbetslösa, ungdomar, långtidssjukskrivna, funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga, nyanlända invandrare och andra personer med svag förankring på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska resurserna måste nu riktas till dem som har störst behov. Utskottet välkomnar därför att regeringen genomför förändringar när det t.ex. gäller de särskilda anställningsstöden, de utökade coachningsinsatserna och praktikplatserna och aviserar ett försök med coacher över tröskeln. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning nu när arbetsmarknadsläget förbättrats. Det är också av stor betydelse att stimulera och öka arbetskraftsutbudet och att på olika sätt satsa på att både privata och offentliga verksamheter får tillgång till efterfrågad kompetens. I detta sammanhang vill utskottet särskilt betona vikten av att ha slutfört grund- och gymnasieskolan. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på att motivera och underlätta för arbetslösa ungdomar att återuppta och avsluta sina studier genom högre studiebidrag för arbetslösa ungdomar som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning och genom en förlängning av den folkhögskolesatsning som införts . Utskottet vill även lyfta fram utbildningspolitikens betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen och särskilt peka på de positiva förändringarna av gymnasieskolan som bl.a. syftar till att förbättra genomströmningen och minska antalet avhopp från skolan. De unga har haft en svår situation på arbetsmarknaden och har det dessvärre fortfarande. var av de ungdomar i åldern som befann sig i arbetskraften arbetslösa, vilket i princip är samma nivå som . För att något nyansera bilden av de höga arbetslöshetssiffrorna bör man ha i åtanke att den officiella arbetslöshetsdefinitionen även inkluderar heltidsstuderande som i AKU-intervjuer säger sig söka och med relativt kort varsel kunna ta minst en timmes arbete i en viss vecka. var det 63 000, dvs. av de arbetslösa i åldern , som var heltidsstuderande. När det gäller tiden i arbetslöshet ser man positivare siffror för ungdomar. Medelvärdet för arbetslöshetstiden för ungdomar i åldern var , att jämföra med för hela befolkningen i åldern . Av de unga arbetslösa hade varit utan arbete eller mer, mot nära nog det dubbla bland arbetslösa i alla åldrar. Utskottet vill dock trots dessa mer positiva siffror för ungdomarnas del understryka allvaret med den höga arbetslösheten för unga. Utskottet ser därför med stor tillfredsställelse på de extra åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta som är särskilt inriktade på ungdomar. Regeringens budgetförslag innehåller bl.a. förstärkta resurser för arbetspraktik och coachning. Arbetsförmedlingen får också ytterligare resurser som kan användas för denna prioriterade grupp. Budgetförslaget innehåller även utökade möjligheter för unga att få stöd inom jobbgarantin. Den halverade arbetsgivaravgiften för den som anställer ungdomar ligger dessutom fast. Regeringen har också aviserat att fler vägar ska öppnas för ungdomars möjligheter till jobb. Det finns planer på att införa en ny tidsbegränsad anställningsform för elever som går lärlingsprogram inom gymnasieskolan. Till detta kommer en möjlighet till lärlingsprovanställningar för personer upp till . Utskottet ser detta som goda verktyg för att bringa ned arbetslösheten bland unga. Utskottet vill lägga till att det också är viktigt att yrkesutbildningen anpassas och inriktas på bristyrken och andra yrken där det kommer att vara stor efterfrågan. Företrädarna för Socialdemokraterna, de gröna och föreslår i motion Fi230 100 000 fler jobb, praktikmöjligheter och utbildningsplatser. Hur dessa ska skapas går man inte närmare in på, men det anges bl.a. att det avser arbetsmarknadsutbildning och lönebidrag. Utskottet har under hand inhämtat att Arbetsförmedlingen har problem med att få till stånd det antal lönebidragsanställningar som anslaget medger och att det är svårt att fylla alla platserna inom arbetsmarknadsutbildningen med personer som har förutsättningar att tillgodogöra sig och avsluta sådana studier. Utskottet konstaterar att arbeten, med eller utan samhälleliga stöd, inte låter sig skapas så enkelt som motionen antyder. För det krävs en politik som stimulerar och skapar förutsättningar för tillkomsten av arbeten med goda och gynnsamma anställningsförhållanden, bl.a. genom att skapa goda villkor för företagande. Styrande för företagens beslut att anställa är bl.a. hur konjunkturläget uppfattas och hur man ser som företagare. Detta understryker vikten av goda offentliga finanser och ett långsiktigt ansvarstagande för ekonomi. Socialdemokraternas, de grönas och politik i övrigt utmärks av en närmast fientlig inställning till åtgärder som i realiteten skapar sysselsättning, t.ex. skattereduktionen för hushållsarbete (). Utskottet noterar att Socialdemokraterna, de gröna och också avvisar sänkningen av socialavgifterna för unga som är en åtgärd som kan öka efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden. De tre partiernas förslag innebär en försvagning av arbetslinjen med en sämre fungerande arbetsmarknad som följd. Sammantaget gör utskottet bedömningen att regeringens förslag till budget ger betydligt bättre förutsättningar än förslagen i de båda budgetmotionerna att underlätta konjunkturuppgången i , stimulera sysselsättningen och få ned arbetslösheten för att närma sig målet om full sysselsättning. Det är en bredd av insatser som utgår från att alla ska ha möjlighet att delta i arbetslivet efter sin förmåga och sina förutsättningar. Utskottet övergår nu till att kommentera vissa särskilda frågor. skjuter in sin kritik mot den förda politiken framför allt på jämställdhetspolitiken och invandringspolitiken. Utskottet noterar att även förslagen på jämställdhetsområdet har en udd mot invandringen. Med anledning av synpunkter i motion Fi231 på den svenska jämställdhetspolitiken vill arbetsmarknadsutskottet tydligt markera att utskottet fullt och fast står bakom denna politik som har som mål att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utskottet anser att alla delar av regeringens jämställdhetspolitik är viktiga och att det inte är en långsiktig och ansvarsfull politik att bryta ut lösryckta delar och ensidigt satsa på dessa. Jämställdhetspolitiken utgör en sammanhängande helhet. ägnar stora delar av sin motion åt att kritisera invandringen till och den svenska integrationspolitiken. Partiets lösning på de problem som man tycker sig se är att i princip helt stoppa invandringen och att i övrigt lägga så lite resurser som möjligt på de utlandsfödda som befinner sig i . Det ter sig helt orealistiskt att invandringen direkt skulle kunna minskas till de nivåer som motionen anger. Partiets budgetförslag bygger på att en sådan kraftigt minskad invandring i stort sett ska ge dramatiska besparingseffekter som partiet sedan vill använda för utgiftsökningar på andra områden. Det saknas också en konsekvensanalys av vilka effekterna skulle bli i en rad avseenden. Utskottet tar starkt avstånd från förslagen i sak. Utskottet kan dessutom konstatera att inte bedriver en seriös ekonomisk politik. Över huvud taget innehåller motion ett antal yviga förslag på besparingar med bristfälliga och ofullständiga beräkningsgrunder som sammantagna visar att det är fråga om en oansvarig politik. Till detta kommer att vill avskaffa och på så sätt även försämra och försvåra möjligheterna för de individer som utsätts för diskriminering att ta till vara sin rätt enligt diskrimineringslagarna. Det visar om något var partiet står i dessa frågor. Utskottet instämmer med regeringen i att invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Invandringen bidrar till att motverka ett minskat arbetsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Det är nödvändigt att öka arbetskraftsutbudet för att trygga välfärden och för att lindra belastningen på de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. En framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på att de snabbt får möjlighet till arbete och egen försörjning. Detta är också syftet med reformen för nyanländas etablering som sjösätts . Utskottet vill i sammanhanget framhålla att de nya reglerna för arbetskraftsinvandring också kan medföra ett ökat arbetskraftsutbud, vilket är en mycket viktig faktor för att öka den ekonomiska tillväxten på medellång och lång sikt. De demografiska förändringar som står inför är ytterligare ett skäl till att invandring oberoende av om den sker av asylskäl och motsvarande eller av arbetsmarknadsskäl ska ses som något positivt för landet. I detta sammanhang vill utskottet lyfta fram att det av Arbetsförmedlingens rapport på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv (Ura 2010:5) framgår att det och blir 1,6 miljoner pensionsavgångar i landet. Det är ca 250 000 fler personer än . Det framgår av rapporten att generationsväxlingen är särskilt omfattande i den offentliga sektorn. I vissa kommuner blir åldersavgångarna inom offentlig sektor större än tillskottet av ungdomar. ökar antalet personer på arbetsmarknaden endast med 40 000 personer . Det kan jämföras med 218 000 . Utskottet vill betona att generationsväxlingen innebär både möjligheter och utmaningar. En uppenbar möjlighet är chansen att få bukt med arbetslösheten och närma sig målet om full sysselsättning. Ett problem är dock att antalet personer som står till arbetsmarknadens förfogande kommer att vara lägre än tidigare och eventuellt vara för lågt. Det är utskottets mening att insatser redan nu måste sättas in för att motverka negativa effekter på sysselsättningen. En viktig del i detta är att markant förbättra integrationen av utrikesfödda på arbetsmarknaden, i synnerhet de utrikesfödda kvinnorna. Att det kommer att bli nödvändigt att öka arbetskraftsutbudet för att trygga välfärden och för att lindra belastningen på de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen framgår tydligt av Arbetsförmedlingens rapport. Detta illustrerar den strategiskt viktiga betydelsen av den reform av reglerna för arbetskraftsinvandring som genomfördes . Utskottet kan dock konstatera att det har funnits stora brister i systemen för invandrares etablering i . De återspeglas bl.a. i hög arbetslöshet och sociala problem i storstädernas förorter. Att förbättra integrationen av invandrare är en av regeringens största utmaningar. Utskottet vill dock understryka att det är dåligt fungerande system och strukturer som skapat de problem som finns på området inte de människor som kommit hit. Integration bygger på arbete och möjlighet till egen försörjning. Därför är regeringens arbetslinje också integrationspolitik. Fler måste ges möjlighet till jobb och utbildning i det svenska samhället. De människor som kommit till från andra länder ska känna sig sedda och kunna bidra. Utskottet vill påminna om målet för den svenska integrationspolitiken, som är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Utgångspunkten för integrationspolitiken ska vara att alla människor som kan också ska ges möjlighet att kunna försörja sig själva. Integrationspolitiken ska sätta arbete och språkkunskaper i centrum. För att uppnå positiva resultat kommer det att krävas särskilda resurser. Med anledning av invändningar mot instegsjobben kan utskottet konstatera att den svenska arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är inriktad på generella åtgärder som minskar utanförskapet för olika grupper i samhället. Utgångspunkten är att sådana åtgärder som riktar sig till invandrare som grupp endast ska förekomma i . Instegsjobb är en särskild subventionerad anställning som kan erbjudas till arbetslösa nyanlända invandrare . Anställningen ska kombineras med utbildning i svenska språket. Regeringen har aviserat förändringar av regelsystemet som ska underlätta för nyanlända att få anställning. Utskottet vill dock understryka att subventionen, som är uppbyggd enligt samma princip som det särskilda anställningsstödet, inte är mer förmånlig för instegsjobben än för det särskilda anställningsstödet för långtidsarbetslösa. Enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik för hade knappt 2 900 personer instegsjobb under månaden. Siffran kan jämföras med det totala antalet personer som hade arbete med stöd, nästan 75 000. När det gäller etableringslotsar kan utskottet konstatera att Socialdemokraterna, de gröna och liksom har invändningar mot systemet i sina respektive motioner. Utskottet, som ställde sig bakom regeringens proposition Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60), instämmer i regeringens bedömning i budgetpropositionen att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. Utskottet välkomnar regeringens ytterligare satsningar på området. Här kan utskottet notera att Arbetsförmedlingen uppskattar att reformen, som innebär etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, kommer att omfatta omkring 1 450 personer och omkring 11 000 personer. Med anledning av förslagen från Socialdemokraterna, de gröna och respektive om ökade ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen kan utskottet konstatera att detta skulle leda till mycket stora utgiftsökningar som måste finansieras. Ökade ersättningsnivåer är dessutom svåra att förena med en politik som sätter arbetslinjen i centrum. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det behövs en allmän inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Hur en sådan ska utformas för att inte ge negativa effekter på arbetsmarknadens funktionssätt är dock en komplicerad fråga. Utskottet värdesätter att frågan ingår i den parlamentariska socialförsäkringsutredningens uppdrag. Utredningens förslag bör avvaktas. Sammanfattningsvis finner arbetsmarknadsutskottet att de förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som regeringen lägger fram är väl avvägda. De bör kunna förverkliga en politik som underlättar konjunkturuppgången och stimulerar sysselsättningen och som förhindrar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå utan i stället fortsätter att minska. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag till budgetram för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet om 6 och för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv om 69 , och avstyrker i berörda delar de motioner som behandlats i ärendet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S) och (MP). Avvikande mening (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: Socialdemokraterna, de gröna och kan konstatera att har en historiskt hög arbetslöshet. Denna massarbetslöshet tenderar att bita sig fast. Det tillkom under förra mandatperioden ca 100 000 fler arbetslösa som utanförskapet har vuxit och andelen sysselsatta minskat. Vi har ett mål att nå full sysselsättning och att hålla ihop .