bet · GY01MJU5 · 2010-11-22 00:00:00 — Det påpekas också att skatten på handelsgödsel är ett kostnadseffektivt sätt att minska kväveutsläppen och att skatten bör återinföras. I samma motion framhålls vidare att regeringen bör ta fram en strategi för en jämnare spridning av djurhållningen i (yrkande 5). Liksom i tidigare nämnda motioner anförs i motion 2009/10:MJ14 (V) yrkande 2 att skatt på handelsgödsel bör återinföras. Enligt samma motion måste regeringen i arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken arbeta för att den blir mer miljöanpassad (yrkande 3). bör agera för en reform som gör att politiken gynnar omställningen till ekologiskt jordbruk och miljöanpassade åtgärder. Vidare framhålls att regeringen bör återkomma med hur man avser att arbeta för att minska den bristande tillsynen av avlopp som förekommer i vissa kommuner (yrkande 4). Enligt samma motion behövs ytterligare finansiering för att komma till rätta med övergödningen (yrkande 1). I motion MJ294 (V) yrkande 5 framhålls att förutom de satsningar som görs för att stoppa utsläppen vid källan behövs skyddszoner mot vatten och satsningar på nya reningsmetoder, bl.a. musselodlingar. Vidare bör agera för att EU:s gemensamma jordbrukspolitik reformeras till att främst gynna omställningen till ekologiska jordbruk. Enligt motionerna MJ421 (KD) yrkande 1 och U269 (KD) yrkande 12 bör övergödningen minskas genom att ett system med överlåtbara utsläppsrättigheter för kväve och fosfor införs. När det gäller uppfyllelse av miljömålet Ingen övergödning och behovet av större handlingskraft och fler initiativ från regeringens sida vill utskottet i likhet med regeringen framhålla att det krävs åtgärder inom samtliga berörda sektorer för att nå mål och åtaganden om att kraftfullt motverka övergödningen av haven. Utskottet anser i likhet med regeringen att åtgärder bör vidtas i enlighet med förslag till nationell handlingsplan. Såsom framhålls i skrivelsen krävs dock även ytterligare åtgärder för att mål och åtaganden ska kunna nås. Utskottet noterar att de åtgärder som har föreslagits inom jordbruket nu är beslutade genom de skärpningar av regelverket om miljöhänsyn i jordbruket som gjorts för att svensk lagstiftning ska klara nitratdirektivets krav och genom förstärkningar och nya satsningar i landsbygdsprogrammet . Enligt skrivelsen är de förstärkningar som har gjorts i landsbygdsprogrammet i syfte att förbättra vattenhanteringen i överensstämmelse med vad som omnämns av i dess förslag till nationell åtgärdsplan för . Förstärkningarna innebär att budgeten för programmet har utökats och att insatserna inom programmet för att förbättra vattenkvaliteten nu motsvarar och beräknas ge förutsättningar för en årlig minskning av kvävebelastningen på med ca 1 400 till och ca fosfor. När det gäller skyddszoner framhålls att en rad förstärkningar för att förbättra vattenhanteringen och minska övergödningen har gjorts inom ramen för landsbygdsprogrammets axel 2, bl.a. för anläggning och skötsel av skyddszoner längs med vattendrag där målet för delinsatsen har höjts till och för anläggning och skötsel av skyddszoner på erosionsbenägen mark som är en ny delinsats för att minska förlusterna av fosfor med avrinnande vatten via t.ex. ytvattenbrunnar eller dräneringsledningar då vatten ansamlats i svackor på åkern. Målet för delinsatsen är att skyddszoner på erosionsbenägen mark ska anläggas och skötas . Som framhålls i skrivelsen kan jordbruket därmed kraftfullt medverka till att utsläppen av växtnäringsämnen till haven minskar. Utskottet noterar även att de förstärkningar som görs kommer att minska utsläppen av växthusgaser och underlätta anpassningen till ett förändrat klimat. Utskottet konstaterar att ytterligare initiativ för att begränsa övergödningen vidtagits, bl.a. införde regeringen bidraget om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA), som enligt budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) bedöms uppgå till . Insatserna i havspropositionen har dock ännu inte fått genomslag i de svenska belastningsberäkningarna. Av budgetpropositionen framgår att länsstyrelserna tilldelades totalt för att förstärka arbetet med att planera åtgärder som bidrar till att minska utsläppen av näringsämnen till och samt att har beviljat stöd via havsmiljöanslaget och LOVA till ca 270 insatser mot övergödningen. Utskottet kan konstatera att medel till ett 90-tal insatser har möjliggjorts genom LOVA, såsom att åtgärda enskilda avlopp, anlägga våtmarker och dammar, tömningsstationer för båttoaletter, musselodlingar och systemlösningar för musselodling i kombination med biogas-, gödsel- och foderproduktion. Ett antal större projekt för att minska övergödningen har dessutom beviljats stöd direkt genom havsmiljöanslaget, bl.a. Musselodling i som miljöåtgärd och Analys och utvärdering av musselodling i övergödda grundområden i vattendistrikt. Som framgår av skrivelsen visar analys att genom fortsatt kontinuerliga förbättringar och kompletterande rening på några anläggningar inom skogsindustrin kan utsläppen till havet av kväve- och fosforföreningar minskas med motsvarande ca kväve och fosfor . Det finns även en liten potential att minska utsläppen från järn- och stålindustrin. Utskottet noterar att en omprövning av gällande tillstånd krävs för att få till stånd ytterligare åtgärder. Vad beträffar skogsbruket kan utskottet konstatera att redovisade ett uppdrag för regeringen, i vilket ingick att bl.a. bedöma hur skogsbruket påverkas av och kan bidra till genomförandet av ramdirektivet för vatten. Detta bereds i . Utskottet anser i likhet med regeringen att resultatet av uppdraget kommer att vara av betydelse såväl för sötvattenmiljöer som för havsmiljön. Utskottet föreslår med det anförda att motionerna MJ1 (S) yrkande 1 i berörd del och 294 (V) yrkande 5 i berörd del lämnas utan vidare åtgärd. Finansiering för att komma till rätta med övergödningen Utskottet konstaterar att en rad nya miljöåtgärder aviseras i regeringens skrivelse, andra åtgärder har inletts tidigare och fortsätter. Finansiering av havsmiljöåtgärder sker genom anslaget 1:12 Havsmiljö. Anslaget uppgår till 2010. En stor kostnad för staten ligger i den ersättning som betalas ut genom landsbygdsprogrammet för att få olika åtgärder till stånd inom jordbrukssektorn. Åtgärderna i skrivelsen för att minska belastningen på kväve- och fosforföreningar från jordbruket är finansierade genom budgetpropositionen . Åtgärderna finansieras genom förstärkningar och omfördelning inom landbygdsprogrammet. Samtliga budgetära konsekvenser till följd av denna skrivelse ska finansieras inom befintliga anslagsramar i statsbudgeten. Utskottet konstaterar att regeringen i årets budgetproposition för utgiftsområde 20 avsätter för det fortsatt viktiga arbetet med havsmiljön . I samband med att den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö bildas är regeringens avsikt att tydliggöra finansiering av verksamheter som har bäring på havs- och vattenmiljö. Utskottet konstaterar att detta innebär att regeringen utöver havsmiljarden ökar anslaget med 2011 och med jämfört med nivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö . Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2009/10:MJ14 (V) yrkande 1. Utsläppsrättigheter för kväve och fosfor Som tidigare anförs delar utskottet regeringens bedömning att för att klara mål och åtaganden krävs styrmedel som omfattar många källor till fosfor- och kväveföreningar och som styr mot de åtgärder som är kostnadseffektiva. I skrivelsen framhålls att ekonomiska styrmedel har bedömts öka möjligheten för att kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning vidtas. Avgifter på och handel med fosfor- och kväveföreningar bedöms, under vissa förutsättningar, ha potential som styrmedel för att nå mål och åtaganden. Regeringen anser därför att en särskild utredning bör tillsättas för att ge förslag på hur avgifter på och handel med kväve- och fosforföreningar kan utformas och genomföras. konstaterar i sin rapportering av regeringsuppdraget Vidareutveckling av förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor (dnr M2010/1908/Na) att det inte är enkelt att infoga avgiftssystemet inom gällande konstitutionella, EU-rättsliga och miljörättsliga ramar. ser flera svåra frågor som behöver lösas om avgiftssystemet ska kunna bli kostnadseffektivt och bidra till påtagliga belastningsminskningar. En central och grundläggande fråga som gäller både i det korta som det långa perspektivet är om en satsning ska göras på marknadsbaserade styrmedel i stället för på reglering, för att minska utsläppen av kväve- och fosforföreningar till havet. Ett avgiftssystem som i grunden bygger på flexibilitet, i fråga om vilka verksamheter som vidtar åtgärder och var de genomförs, kan inte i längden fungera om utsläppskraven skärps via lagstiftning på de verksamheter som omfattas av avgiftssystemet. Detta skulle enligt med stor sannolikhet undergräva potentialen för avgiftssystemet. menar att ett första rimligt steg är att sätta utsläppstak för större avloppsreningsverk och skogsindustriföretag. På lång sikt bedömer att kväve och fosfor måste lyftas ur den integrerade tillståndsprövningen för att avgiftssystemet fortsatt ska kunna bidra till väsentliga belastningsminskningar och kostnadseffektivitetsvinster. Detta skulle i så fall innebära en genomgripande förändring i svensk miljöpolitik. Om avgiftssystemet ska kunna åstadkomma några betydande utsläppsreduktioner på lång sikt, måste ytterligare sektorer regleras i avgiftssystemet, främst jordbruk, järn- och stålindustrin och kemisk industri. För att kunna förse jordbruk med utsläppstak krävs ett omfattande FoU-arbete för att hitta en metod för hur utsläppstak ska formuleras och vilka konsekvenser en sådan reglering skulle kunna få. konstaterar att fortsatt utredning behövs både för att kunna införa det anpassade avgiftssystemet och ett utvidgat avgiftssystem på . Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns flera intressanta möjligheter att införa ekonomiska styrmedel i syfte att nå relevanta mål och åtaganden på ett kostnadseffektivt sätt. Avgifter på och handel med fosfor- och kväveföreningar bedöms kunna ha potential under vissa förutsättningar. Som framhålls i skrivelsen kommer dock ett sektorsövergripande system att ta att genomföra i sin helhet. Utskottet anser i likhet med regeringen att konsekvenserna för företagen av ett sådant system också behöver utredas vidare. Så som framhålls av regeringen kan det därför vara lämpligt att parallellt också se på möjligheten att införa ett avgifts- och handelssystem som är avgränsat till geografiska områden eller begränsat till en viss bransch eller sektor. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att tillsätta en särskild utredning för att ge förslag på genomförande. Mot bakgrund av det ovan anförda och med hänvisning till pågående arbete inom området avstyrks motionerna MJ421 (KD) yrkande 1 och U269 (KD) yrkande 12. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken När det gäller frågan om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken vill utskottet inledningsvis framhålla att det delar regeringens bedömning att jordbruket står för den största andelen av de samlade svenska utsläppen till havet. Som påpekas i skrivelsen medverkar emellertid jordbruket redan nu kraftigt till att ska kunna nå sitt åtagande om minskad närsaltsbelastning på . Utskottet noterar att de nya regler som har införts och de förstärkningar och nya insatser som har introducerats i landsbygdsprogrammet , är av särskild betydelse och att de bedöms minska de årliga utsläppen havet med mellan 1 600 och kväve och ca fosfor. Utskottet delar även regeringens bedömning att det framöver finns behov av fler åtgärder för att minska utsläppen från jordbruket. I skrivelsen nämns exempelvis att det bör finnas möjligheter att i samband med halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet prioritera särskilda åtgärder för att minska övergödningen och utsläppen av kväve och fosfor till haven. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att utsläppen från jordbruket tillsammans med de beslutade åtgärderna bör kunna minska med 3 kväve och ca fosfor. Detta kommer att bidra till att det 2016 kommer att finnas förutsättningar för att en god miljöstatus ska kunna uppnås 2021 enligt Helcoms aktionsplan. Utskottet är av samma uppfattning som regeringen, dvs. att utgångspunkten vid val och utformning av åtgärder bör vara kostnadseffektivitet. I propositionen En svensk sammanhållen havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) redovisades att ytterligare regler skulle introduceras för att begränsa utsläppen av kväveföreningar från jordbruket, vilket nu har skett enligt regeringen. Därtill redogjorde regeringen för den process som hade startats för att förstärka landsbygdsprogrammet 20072013, bl.a. med anledning av överföringen av de s.k. modulerade medlen. En av de utmaningar som särskilt prioriterades var att förbättra vattenkvaliteten och därmed minska växtnäringsförlusterna till haven. Åtgärderna infördes , och det slutliga godkännandet av programmet erhölls av . Utskottet noterar att det nu finns uppskattningsvis inom landsbygdsprogrammet till att förbättra vattenkvaliteten och minska övergödningen, vilket motsvarar en ökning med bortemot . I och med de åtgärder som har införts och de förstärkningar som har gjorts medverkar jordbruket än mer till att kan nå sina mål och åtaganden om minskad närsaltsbelastning till haven, så som påpekas i skrivelsen. Utskottet konstaterar även att en utvärdering ska göras av landsbygdsprogrammet . har därför haft i uppdrag att genomföra halvtidsutvärderingen av det svenska landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Utvärderaren rapporterade sitt uppdrag till regeringen . Flera av de frågeställningar som ska besvaras av utvärderaren finns angivna i riktlinjer utfärdade med stöd av EU:s landsbygdsförordning. Andra frågeställningar som ska belysas är av mer nationell karaktär. Bland annat ska utvärderaren i sin analys ta hänsyn till åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten och beakta miljömålsrådets fördjupade utvärdering av de nationella miljökvalitetsmålen. Utvärderaren har också haft att granska hur de finansiella resurserna använts, om det skett på ett effektivt sätt och om uppställda mål nås. Utifrån sina slutsatser ska utvärderaren även rekommendera vilka ändringar som bör göras inom pågående programperiod och vilka som bör göras på . I arbetet ingår också att utbyta erfarenheter med halvtidsutvärderarna i EU-länderna runt som har bäring på arbetet inom Helcoms aktionsplan för . Utskottet kommer noggrant att överväga vad som framkommer i halvtidsutvärderingen. Särskilt gäller det de rekommendationer som utvärderaren anser behöver göras för att de finansiella resurserna ska utnyttjas på ett effektivare sätt och för att målen ska kunna nås. Regeringen framhåller att ändringarna i landsbygdsprogrammet bör kunna genomföras . Insatser för att minska jordbrukets närsaltsbelastning på haven kommer då att ha hög prioritet och kan därmed bidra till att vi uppfyller åtagande i Helcoms aktionsplan. Utskottet delar regeringens bedömning att utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en viktig grund för att och andra länder kring ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt Helcoms aktionsplan så att förutsättningarna finns 2016 för att en god miljöstatus ska kunna uppnås 2021. Så som påpekas i skrivelsen kan målen inte nås om åtgärder ensidigt genomförs av ett land. Det svenska jordbruket ligger långt framme och genomför redan kraftfulla åtgärder, vilket innebär att andra länders jordbruk måste genomföra åtgärder som motsvarar de utsläppsminskningar som respektive land åtagit sig. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är en förutsättning att alla länder uppfyller sina åtaganden enligt Helcoms aktionsplan för att lika konkurrensvillkor ska råda mellan jordbruk i länderna runt . Som det påpekas i skrivelsen är syftet med utvärderingen att se om ytterligare åtgärder krävs. Det ska ges tillräcklig flexibilitet för länderna att välja kostnadseffektiva åtgärder för att nå reduktionsmålen. Vad gäller reformer för att gynna omställningen till ekologiskt jordbruk anförde utskottet i sitt yttrande 2009/10:MJU4y att miljöersättningen för ekologiska produktionsformer ändrades i det nuvarande landsbygdsprogrammet. Syftet var bl.a. att öka tillgången på ekologiska livsmedel genom att stimulera den certifierade ekologiska produktionen. Utskottet anförde vidare att det med stort intresse följer utvecklingen av den ekologiska produktionen i och att utskottet av denna anledning beslutade att genomföra en uppföljning av ekologiskt jordbruk i enlighet med förslag från utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Uppföljningen inriktas mot dels statens och EU:s insatser, dels resultatet av dessa åtgärder. Vidare studeras möjligheter och hinder för den fortsatta utvecklingen, både när det gäller produktionen och konsumtionen. Även frågor som rör utformningen eller tillämpningen av regelverket samt märkning av produkterna studeras. Frågan om vilka utvecklingsmöjligheter som finns för den ekologiska produktionen uppmärksammas också. Resultat från uppföljningen ska enligt planen presenteras . Det är dock utskottets mening att marknaden för ekologiska produkter kommer att kunna utvecklas på egna villkor. Vad gäller frågan om miljöersättning baserad på miljönyttan har utskottet fått följande information från . Ersättning får enligt gällande regler inom landsbygdsprogrammet endast lämnas för kostnadsökning eller inkomstbortfall. För övrigt skulle det vara väldigt svårt att kvantifiera en miljönytta som dels kan ligga åtskilliga år fram i tiden, dels kan vara beroende av flera andra faktorer. Utskottet föreslår med det anförda att motionerna 2009/10:MJ15 (MP) yrkande 3, 2009/10:MJ14 (V) yrkande 3 och MJ294 (V) yrkande 5 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Frivillighet kontra bindande regler Som anförts ovan anser utskottet i likhet med regeringen att det krävs styrmedel som omfattar många källor till fosfor- och kväveföreningar och som styr mot de åtgärder som är kostnadseffektiva för att klara mål och åtaganden. Som påpekas i skrivelsen har avgifter på och handel med fosfor- och kväveföreningar bedömts ha potential, under vissa förutsättningar, som styrmedel för att nå relevanta mål och åtaganden på ett kostnadseffektivt sätt. Genom sådana ekonomiska styrmedel kan kompensatoriska åtgärder stimuleras och nya kostnadseffektiva åtgärder utvecklas. rapporterade sitt uppdrag om möjligheten att införa ett avgifts- och handelssystem för kväve- och fosforföreningar. föreslog en fortsättning genom dels en fördjupad analys 20092010, dels ett praktiskt test i ett område 20102012. gavs därför i uppdrag att vidareutveckla förslaget till . lämnade sitt betänkande Prissatt vatten? (SOU 2010:17). Utredningen bedömer att förutsättningarna för att kostnadseffektiva åtgärder ska vidtas ökar om ekonomiska styrmedel används i större utsträckning. Utskottet noterar även att utredningen drog slutsatsen att i mycket begränsad omfattning utnyttjar ekonomiska styrmedel inom vattenmiljöarbetet. Huvudsakligen används regleringar baserade på och EU-direktiv. Av skrivelsen framgår även att förslag och betänkande remissbehandlades samlat . När det gäller föreskrifter kan utskottet vidare konstatera att ett antal ändringar, som trädde i kraft , har införts i Statens jordbruksverks föreskrifter (2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket med avseende på växtnäring. Innebörden av ändringarna är att den svenska lagstiftningen nu på ett bättre sätt följer de krav som ställs i nitratdirektivet (se nedan). Vattenmyndigheterna har i sina miljöproblemsanalyser konstaterat att det krävs ett omfattande och brett åtgärdsarbete för att minska övergödningen och att följa miljökvalitetsnormerna. I vattenmyndigheternas åtgärdsprogram förs det fram att arbetet behöver utvecklas genom övergripande nationella styrmedelsåtgärder för att myndigheter och kommuner ska kunna vidta åtgärder på vattenförekomstnivå, men även direkta åtgärder kopplade till vissa vattenförekomster eller sakområden efterfrågas. Fyra av de fem vattenmyndigheterna har bedömt att bör ta fram underlag för att utveckla föreskrifter eller andra styrmedel med syftet att minska sektorns inverkan i områden med vattenförekomster som inte uppnår eller riskerar att inte uppnå god ekologisk och/eller kemisk status. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett sådant arbete behöver samordnas med den långsikta utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och budgetramen för perioden . Med det anförda föreslås att motion MJ1 (S) yrkande 1 i denna del och 2009/10:MJ15 (MP) yrkande 4 i berörd del lämnas utan vidare åtgärd. Jämnare spridning av djurhållningen När det gäller frågan om en strategi för en jämnare spridning av djurhållningen i noterar utskottet att ett antal ändringar, som trädde i kraft , har införts i Statens jordbruksverks föreskrifter (2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket med avseende på växtnäring. Som nämns ovan är innebörden av ändringarna att den svenska lagstiftningen nu på ett bättre sätt följer de krav som ställs i nitratdirektivet. Bland annat har bestämmelser införts som innebär att stallgödsel inte får tillföras i större mängd än vad som motsvarar totalkväve . Vidare får högst lättillgängligt kväve tillföras inför höstsådd. En regel har införts som innebär att gödselmedel inte får spridas på jordbruksmark närmare än från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Det är vidare förbjudet att sprida gödselmedel, undantaget mineralgödsel i växande gröda, på jordbruksmark invid vattendrag eller sjö om marken lutar . Totalförbudet mot att sprida mineralgödsel har förlängts och gäller från t.o.m. , liksom förbudet att sprida stallgödsel och andra organiska gödselmedel som gäller från t.o.m. . Vissa former av fastgödsel får dock spridas och särskilda förhållanden. Dessutom har möjligheterna att sprida stallgödsel och andra organiska gödselmedel till begränsats ytterligare, och begränsningen har utökats till att omfatta alla områden som förtecknats som känsliga områden. Förutom dessa skärpningar av regelverket har ytterligare förtydliganden gjorts när det gäller dokumentationskrav som ställs på brukarna och beskrivningarna av hur en balanserad gödselgiva och lagringskapaciteten ska beräknas. Utskottet noterar att belastningen av kväve- och fosforföreningar på haven uppskattas att minska med minst motsvarande kväve och något ton fosfor genom de nu införda förstärkta åtgärderna i lagstiftningen. Ett antal ytterligare ändringar av de ovannämnda bestämmelserna kan komma att göras enligt skrivelsen. I skrivelsen framhålls även att rådgivning sker inom Greppa-konceptet både för att minska växtnäringsförlusterna till vatten och luft, utsläpp av växthusgaser och för att minska riskerna vid användning av växtskyddsmedel. Exempel på rådgivning som nämns är förbättringar som kan göras i utfodring och stallmiljö, hur en minskad jordbearbetning kan tillämpas och hur gödslingen bättre kan anpassas till grödornas behov. En bättre anpassning av gödslingen kan både ske med hjälp av olika former av tekniska hjälpmedel som fastställer grödans behov, markens och stallgödselns innehåll av växtnäring och genom att gödselgivan delas upp och sprids . Dessutom kan tekniska hjälpmedel användas för att jämna ut gödslingen i förhållande till det varierande behov som finns inom ett fält. Utskottet noterar även att det inom ramen för landsbygdsprogrammet 20072013 finns möjlighet att erhålla stöd inom åtgärden Modernisering av jordbruksföretag för investeringar i sådana tekniska hjälpmedel. Dessa åtgärder har av uppskattats kunna minska kvävebelastningen på haven med . Utskottet har från inhämtat att djurhållningen begränsas dels genom de ovannämnda reglerna som gäller inom nitratkänsliga områden och som utgår från fältnivå, dvs.