bet · GY01UbU4 · 2010-11-29 00:00:00 — Riksrekryterande utbildning enligt dagens bestämmelser I propositionen föreslås när det gäller riksrekryterande utbildning, som har beslutats enligt 5 kap. 9 § eller 14 § skollag i dess lydelse före och påbörjas elevens andra läsår, att beslutet ska upphöra att gälla . Enligt gällande övergångsbestämmelser upphör beslutet att gälla . Skälen för förslaget är i huvudsak följande. införs enligt beslut en ny gymnasieskola (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:18). Liksom ska nationella program kunna vara riksrekryterande. Ändringarna i skollagen (1985:1100) trädde i kraft och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . För utbildning som påbörjas tidigare ska äldre bestämmelser alltjämt tillämpas. Enligt de övergångsbestämmelser till skollagen som rör beslut om riksrekrytering ska beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ upphöra att gälla . Detta innebär att elever som börjat i gymnasieskolan har kunnat antas till en riksrekryterande utbildning enligt nu gällande bestämmelser och att de kan fullfölja utbildningen enligt de bestämmelserna. De riksrekryterande utbildningarna börjar i regel elevens första läsår. Regeringen har efter beslut om ändringarna i skollagen uppmärksammats på att det finns några få riksrekryterande utbildningar som börjar elevernas andra läsår. Med dagens övergångsbestämmelse är det inte möjligt för sådana utbildningar att anta elever till årskurs 2 , då rätten att fullfölja en utbildning enligt äldre bestämmelser endast omfattar den som påbörjat utbildningen före . Regeringen anser i propositionen att även de elever som påbörjar en riksrekryterande utbildning det andra läsåret ska få slutföra utbildningen enligt äldre bestämmelser. Därför föreslås att en ny bestämmelse ska införas i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) som kompletterar den nämnda övergångsbestämmelsen. anser i motion 2010/11:Ub3 att elever som påbörjat yrkesdansarutbildningen ska ha rätt att fullfölja utbildningen. Det är enligt motionärerna inte rimligt att elever som satsat hårt för att komma in på yrkesdansarutbildningen och försakat annat ska kunna avskiljas från utbildningen bara för att rektorn beslutar på det viset. Utskottet föreslår att avslår motionen. Vad gäller rätten för rektor att, i samråd med en elevs vårdnadshavare, avskilja en elev från yrkesdansarutbildningen som saknar förutsättningarna att nå målet för utbildningen i dansämnena vill utskottet inledningsvis påtala att utrymmet för rektorn att fatta ett avskiljandebeslut begränsas av att avskiljandet endast får ske inför ett nytt läsår. Utskottet vill vidare erinra om att yrkesdansarutbildningen är unik i det svenska skolsystemet. Inte någon annan yrkesutbildning inom gymnasieskolan har ambitionen att eleverna ska vara färdigutbildade och konkurrenskraftiga på en internationell arbetsmarknad . Utbildningen ställer stora krav på såväl fysiska förutsättningar som psykisk styrka och musikalitet. Det är enligt utskottets mening avgörande att eleverna är väl införstådda med de stora krav som ställs på dem. Här har studie- och yrkesvägledningen en central roll att spela både för elever som redan går dansarutbildningen och de elever som vill söka till denna. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att undervisningen på yrkesdansarutbildningen kan hålla avsedd kvalitet och avsett tempo. Undervisningen ska inte behöva anpassas till de elever som inte har kapacitet att fullt ut följa undervisningen. Detta för att det bakomliggande syftet att eleverna får en utbildning som är av sådan kvalitet att de efter avslutad gymnasieutbildning blir anställningsbara ska uppnås. Utskottet ställer sig också bakom regeringens bedömning att reglerna om rätt till särskilt stöd i 3 kap. skollagen (2010:800) inte ska tillämpas. Likväl finns det som påpekas i propositionen situationer vid exempelvis kortvarig sjukdom eller skada då särskilt stöd kan ges i syfte att förbättra en elevs prestationer så att kunskapskraven i dans uppnås. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att huvudmännen bör beakta att elever som mot sin vilja avskiljs från utbildningen kan vara i behov av extra stödinsatser från elevhälsan. Det kan avslutningsvis noteras att regeringen avser att följa i hur stor utsträckning möjligheten till avskiljande används och hur stödinsatserna ser ut för elever som har avskilts. Såsom framgått delar utskottet regeringens bedömningar i fråga om avskiljande av elever på en elitutbildning av det slag som yrkesdansarutbildningen utgör. Något uttalande från är sålunda inte motiverat. Utskottet vill inledningsvis framhålla behovet av att reformera dansarutbildningen som kritiserats från företrädare från dansprofessionen. Utbildningen har inte bedömts vara tillräckligt bra för att avgångseleverna från gymnasieskolan ska vara konkurrenskraftiga på den internationella arbetsmarknaden för klassisk dans. Propositionen innehåller följdriktigt en rad viktiga förändringar som syftar till att skapa en dansarutbildning av internationell klass. Förslagen och bedömningarna avser förbättringar av den förberedande dansutbildningen i årskurserna 46 och 79 samt den gymnasiala yrkesdansarutbildningen. Bland de viktigare bedömningar som görs i propositionen vill utskottet särskilt framhålla följande. Antagningsreglerna bör ändras så att eleverna bara kan antas efter godkänd uppdansning inför jury och genomgången medicinsk bedömning. För att gå vidare till årskurs 7 respektive till gymnasieskolan bör en ny uppdansning ske. Vidare bör antalet timmar för dansundervisning utökas för elever både på grund- och gymnasieskolan eftersom danselever inte får tillräckligt med tid för dansämnet. Yrkesdansarutbildningen bör vidare följa samma regler som gäller för yrkesprogram. Den statliga styrningen av dansarutbildningen bör öka genom statsbidrag med tydliga krav på utförande och kvalitet för anordnarna av dansarutbildning. Statsbidraget till utbildningsanordnarna bör också höjas så att t.ex. lärartätheten inom utbildningen kan öka. Ett särskilt organ bör inrättas inom med ledamöter som representerar dansprofessionen som ansvarar för behörighet, mottagande, urval och antagning till dansarutbildningen. Det särskilda organet är ett ytterligare medel att öka den statliga styrningen. Utskottet ställer sig bakom dessa bedömningar. Utskottet vill i sammanhanget även betona vikten av att skolans undervisning kan möta alla elevers behov. Förutom de elever som är i behov av extra stöd gäller det också de elever som har fallenhet och intresse för ett visst ämne och som behöver större utmaningar. För de sistnämnda eleverna har regeringen också inrättat en försöksverksamhet med spetsutbildning inom gymnasieskolan (SFS 2008:793). Förslag finns även om en begränsad försöksverksamhet med spetsutbildningar i (jfr prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 55). finns därtill riksidrottsgymnasierna som ger ungdomar som utövar idrott på elitnivå en möjlighet att satsa på sitt idrottande och fullfölja en gymnasieutbildning. I linje med detta kan elever med fallenhet för dans satsa på en dansarutbildning. Med det aktuella reformförslaget finns det enligt utskottets mening därtill goda förutsättning för att elever nu även erbjuds en dansarutbildning av internationell klass. Utskottet delar även i övrigt de förslag och bedömningar som görs i propositionen. Utskottet tillstyrker således propositionen dock med den ändringen att förslaget om ändringar i skollagen (2010:800) ska träda i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avskiljande av elever på gymnasieskolans yrkesdansarutbildning, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub3. Regeringen föreslår i propositionen att en ny dansarutbildning införs. Utbildningen syftar till att skapa möjlighet för ett begränsat antal barn och unga att gå en elitutbildning som ska göra dem till dansare i världsklass redan . Vi har inga principiella invändningar mot denna typ av utbildning. Det är också rimligt att den omgärdas av hårdare krav än de vanliga grundskole- och gymnasieutbildningarna. Vi anser dock att elever som påbörjat yrkesdansarutbildningen ska ha rätten och tryggheten att fullfölja utbildningen. Det är inte rimligt att elever som satsat hårt på den förberedande dansutbildningen för att komma in och försakat annat ska kunna kastas ut från yrkesdansarutbildningen bara för att rektorn anser det. Det får ankomma på regeringen att i det fortsatta arbetet med föreskrifter om yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan vidta åtgärder in enlighet vad vi här anfört. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2010/11:Ub3 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever som påbörjar den nya dansarutbildningen ska ha rätt att fullfölja utbildningen. 1 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)