bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:2 förvaltningsanslag finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av , och att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Utskottet föreslår att dels anvisar till anslag 2:2 förvaltningsanslag , dels godkänner riksdagsstyrelsens förslag om att det ska finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Utskottet tillstyrker även förslagen från riksdagsstyrelsen till investeringsplan och lånebemyndiganden. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:3 ombudsmän, justitieombudsmännen () . Därtill föreslår utskottet att beslutar att ombudsmän, justitieombudsmännen () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anslaget används för ombudsmäns förvaltningskostnader. Anslaget används också för att finansiera anläggningstillgångar som används i ombudsmäns verksamhet. JO:s uppgift är att, enligt 12 kap. 6 § regeringsformen och lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Övergripande mål för verksamheten är att främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. Tillsynen bedrivs genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar som ombudsmännen finner påkallade. Därtill ska JO främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner och medverka i internationellt samarbete mellan sådana institutioner. Enligt propositionen var antalet oavgjorda ärenden i balans 1 119, vilket är en minskning med 196 ärenden jämfört med föregående årsskifte. Antalet inspektionsdagar har minskat från 2008 till 2009 (antalet inspektionsdagar var 2007). har enligt propositionen samtliga mål uppnåtts förutom målet att bedriva inspektionsverksamhet i större omfattning än . konstitutionsutskott (jfr KU 1975/76:22 s. 51 och 5455, senast återgivet i bet. 2009/10:KU1 s. 19) har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. Anslagssparandet uppgick till ; budgetåren 2008 respektive uppgick det till 9 232 000 respektive . Mål för ombudsmän 2011 har myndigheten utöver målen för klagomålsprövning, rättslig tillsyn på eget initiativ, besvarande av lagstiftningsremisser samt övrig internationell verksamhet även satt upp ett nytt mål för verksamheten som NPM (National Preventive Mechanism, även kallad nationellt besöksorgan). Enligt det nya målet ska JO genomföra regelbundna inspektioner och besök vid institutioner där människor hålls frihetsberövade samt rapportera till internationella kontroll- och samarbetsorgan, allt på ett sådant sätt och i en sådan omfattning att åtaganden enligt tilläggsprotokollet till (Opcat) uppfylls. Av propositionen framgår att i jämförelse med de mål som föreslås (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 s. 28) fanns det en målsättning att öka omfattningen av inspektionsverksamheten, som med nuvarande tillströmning av klagomål emellertid inte är realistisk inom ramen för JO:s ordinarie verksamhet. När JO ges möjlighet att fungera som en svensk NPM kan dock inspektionsverksamheten inom ett viktigt område utökas kraftigt. Även målet som avser klagomålsprövningen har reviderats i jämförelse med 2009 då det angavs att den genomsnittliga handläggningstiden borde förkortas. JO saknar emellertid möjlighet att följa utvecklingen av genomsnittliga handläggningstider. kommer dock ett nytt ärendehanteringssystem att tas i drift, vilket kommer att möjliggöra mätning och uppföljning av handläggningstiderna. har bedömt att JO:s årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . Förslaget innebär en ökning med inklusive pris- och löneomräkning. Som skäl till utökningen av anslaget anges i propositionen dels JO:s roll som nationellt besöksorgan (NPM) enligt , dels åtgärder för att säkra måluppfyllelsen, dels en ökning av lokalhyran till följd av en anpassning av JO:s hyresavtal med riksdagsförvaltningen till marknadsmässiga hyresnivåer. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Riksdagsstyrelsen föreslår därtill att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. beräknas ett investeringsbehov om , vilket kommer att finansieras genom att en del av anslagssparandet tas i anspråk. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:3 ombudsmän, justitieombudsmännen () . Utskottet tillstyrker även riksdagsstyrelsens förslag att ombudsmän, justitieombudsmännen () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 3:1 . bildades och är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (2007:1239) med instruktion för . De övergripande målen är enligt sametingslagen att ska verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamhet och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. ska bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetar med vissa EU-stöd riktade till samiska intressen inom de nya EU-programmen . Därtill har ett informationsuppdrag gentemot allmänheten i fråga om att sprida information om det samiska samhället, kulturen och historien. ansvarar för utbetalningar av ersättning för rovdjursrivna renar och handlägger dessutom uppgifter som rör rennäringsadministration, bl.a. renmärkeshantering, underhåll av riksgränsstängsel, cesiumverksamhet som en följd av , prisstöd, företagsregister och markanvändningsredovisning. Anslaget används även för utgifter för bidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska. I propositionen anges bl.a. (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23 s. 24) att och har slutförhandlat och skrivit under den nya renskötselkonventionen som ska reglera det gränsöverskridande renbetet m.m. mellan länderna samt att konventionen beräknas kunna träda i kraft . Därtill anför regeringen dels att två möten inom den nordiska ämbetsmannakommittén för samefrågor hölls i syfte att förbereda mötet mellan sametingspresidenterna och sameministrarna om bl.a. den fortsatta processen om en nordisk samekonvention, dels att förhördes av för mänskliga rättigheter som meddelade rekommendationer på samepolitikområdet, vilka bl.a. rörde bevisbördans placering i marktvister, bristen på rättshjälp till samebyar och vikten av att involvera samerna i beslutprocessen. Därtill framhålls i propositionen dels att som en del i att leda det samiska språkarbetet har arbetat med förberedelserna inför den nya minoritetsspråklagen, dels att ett uppföljnings- och stödarbete har genomförts för att stötta kommunerna inom förvaltningsområdet i det praktiska arbetet med samiska språket, dels att en genomgång av samhällsinformationen på samiska på kommunernas och andra myndigheters webbsidor har gjorts. Den sistnämnda genomgången visar att utbudet har förbättrats men att en fortsatt förbättring behövs. Vidare anges i propositionen att arbetet med att göra samiska språket och information om rennäring mer tillgängliga på webben fortsätter, bl.a. har en ordbok och ett renmärkesregister lanserats på webben, samt att en statistiktjänst för rennäring och markanvändning har börjat utvecklas. Enligt propositionen fortsätter regeringen arbetet med att utveckla samepolitiken genom närmare dialog med och den parlamentariska kommitté om den framtida samepolitiken som tillsatt (s. 50). Anslagssparandet uppgick till ; budgetåren 2008 respektive uppgick det till 466 000 respektive . Av propositionen framgår också (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23 s. 24) att regeringen under en stor del av 2009 arbetade med samepropositionen, som var beräknad att presenteras . Av propositionen framgår vidare att regeringen för att möta samernas synpunkter inte lade fram propositionen utan valde, för att stärka dialogen med samerna, att invänta konkreta förslag från framför allt samiska företrädare för att utröna om det finns förutsättningar för att fortsätta arbetet och uppnå resultat i en ännu närmare dialog. I propositionen redovisas i en tabell antalet röstberättigade i val till och valdeltagandet för samtliga val (tabell 2.8 i prop. 2010/11:1 utg.omr. 23 s. 24). Av uppgifter i propositionen framgår att 632 fler personer vid valet hade anmält sig till röstlängden än vid valet , vilket innebär att den positiva trenden har fortsatt. Däremot minskade valdeltagandet från år och nådde den lägsta nivån sedan inrättande. Regeringen anför att utvecklingen av valdeltagandet till 2009 är dubbeltydigt såtillvida att som intresset för ökat och fler, särskilt yngre samer, anmält sig till röstlängden så minskar valdeltagandet. Enligt regeringen visar detta att fortsatta insatser inte bara behövs för att öka röstlängden utan också för att höja valdeltagandet. Regeringen föreslår att ramanslaget 3:1 fastställs till . Förslaget innebär en ökning med inklusive pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 3:1 . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar 6 till anslag 4:1 m.m. samt tillkännager för regeringen att det är hög tid att effektivisera resurser. Utskottet föreslår därtill att avslår motionsyrkanden om organisering och utrikesförvaltningen. Jämför reservationerna 1 och 4 (M, FP, C, KD), 2 (SD), 5 (S) och 6 (V) samt det särskilda yttrandet (V). Anslaget används för förvaltningskostnader. I anslaget ingår Statsrådsberedningen, samtliga departement, förvaltningsavdelningen, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar samt gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). I propositionen redovisar regeringen verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2009 tillsammans 4 856 tjänstgörande, varav var anställda på det s.k. politikeravtalet. Antalet tjänstgörande ökade med 85 tjänstgörande , bl.a. till följd av tillfälliga förstärkningar inför och under ordförandeskap i Europeiska unionens råd. Antalet utlandsstationerade ökade 2009, från 656 till 674. Regeringen redovisar i propositionen även olika nyckeltal för verksamhet. Antalet regeringsärenden uppgick till 6 395 stycken. Anledningen till det minskade antalet regeringsärenden är att fler förvaltningsbeslut förts över till andra myndigheter. Mängden diarieförda ärenden ökade från 99 433 till 115 666 , bl.a. till följd av att ärenden som tidigare registrerades i skrivelsediarier (internationella handlingar) förts över till ärendediariet. Av propositionen framgår att i ärendediariet kan flera handlingar registreras i ett ärende, medan varje handling registreras var för sig i ett skrivelsediarium. Detta är ett skäl till att antalet registrerade internationella handlingar minskade avsevärt från 65 035 till 14 750. Vidare har antalet interpellationssvar minskat från 702 till 531. Antalet propositioner ökade från 212 till 224. Regeringen anför att dels förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, dels kraven på en effektiv användning av resurser föranleder anpassningar i utrikesrepresentationen. Enligt propositionen har avveckling av ambassaderna i (), (), (), (), (Storhertigdömet ) och () skett . Därtill anges att tio sektionskanslier har uppgraderats till ambassader. Dessa ligger i (), Chişinău (), (), (), (), (), (), Priština (Kosovo), () och (). Av propositionen framgår dels att en utredning om den svenska utrikesförvaltningens framtid pågår och att denna lämnade ett delbetänkande (SOU 2010:32), dels att den s.k. Stoltenbergrapporten har lagt grunden för ett ökat samarbete mellan de nordiska ländernas utrikesförvaltningar. Anslagssparandet uppgick till , för respektive uppgick det till 292 439 000 respektive . Genomförandet av ordförandeskap i EU var ordförande i råd. Regeringen har redovisat ordförandeskapet i en särskild skrivelse till (skr. 2009/10:174). Utgifterna för ordförandeskapet avser möten i och , förstärkning av departement och några utlandsmyndigheter m.m. Av propositionen framgår att eftersläpningar av t.ex. bidrag från Europeiska kommissionen och avvecklingskostnader gör att utfallet ännu inte är fullständigt, men att prognosen är att myndighetens kostnader för förberedelser och genomförande av ordförandeskapet ryms väl inom de av anvisade medlen. Av de som tilldelats i extra medel har redovisats som särkostnader för ordförandeskapet. De extra medel som tillfördes för oförutsedda händelser i tilläggsbudget 2009 förbrukades inte. Därtill framgår av propositionen att mötesverksamheten i har genomförts till en lägre kostnad än beräknat och att bidrag från kommissionen till mötesverksamheten blivit högre än förväntat. Med anledning av kronprinsessan bröllop tillfördes . Medlen har främst använts till kostnader för mottagning av utländska prominenta gäster och kostnader relaterade till den utländska mediebevakningen. Därutöver anordnade regeringen en mottagning dit företrädare för alla kommuner och landsting inbjöds. har ett fortsatt internt arbete bedrivits i syfte att effektivisera myndighetsstyrningen. Ett ramverk för myndighetsstyrning är under framtagande och en satsning med kompetenshöjande insatser kommer att inledas. pågår dels ett fortlöpande arbete för att stärka personalfrågorna, dels ett arbete för att bl.a. med stöd av de senaste årens IT-satsningar utveckla gemensamma arbetsformer, dels ett omfattande omstruktureringsarbete i syfte att effektivisera förvaltningsstödet och säkerställa att fortsatt utvecklingsarbete kan ske inom tillgängliga ekonomiska ramar. Slutligen anges att renodlingen av verksamhet har fortsatt, bl.a. genom att vissa uppgifter i bidragshanteringen flyttats över till andra myndigheter. anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att ramanslag 4:1 m.m. ska uppgå till 6 . Det är en minskning med jämfört med innevarande budgetår inklusive pris- och löneomräkning. Den främsta anledningen till anslagsminskningen är enligt uppgift från en indragning av engångsmedel föranledd av dels växelkurseffekter, dels EU-ordförandeskapet 2009, dels överflyttning av verksamheter från till andra myndigheter. m.fl. (S, MP, V) föreslår i motion 2010/11:K390 dels att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 1), dels att ska tillkännage för regeringen att det är hög tid att effektivisera resurser (yrkande 2). Motionärerna anser bl.a. att anslagsnivån ska dras ned till den som gällde före ordförandeskap i EU. och (SD) föreslår i motion 2010/11:K403 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). Motionärerna anför bl.a. att är viktigt för att effektivt och kompetent bistå regeringen i dess uppgift att styra landet men att utgifterna har ökat kraftigt i och med EU-ordförandeskapet och att de bör återgå till tidigare nivå. I motion 2010/11:K423 av Per Åsling (C) föreslås att tillkännager för regeringen att den bör överväga behovet av att inrätta ett svenskt Office for Life Science. I motionen anges bl.a. att i har ett departementsöverskridande Office for Life Science inrättats motsvarande ett samarbete mellan Närings- och Socialdepartementen och att svensk s.k. Life Science-industri (läkemedel, bioteknik, diagnostik och medicinteknik) är en av landets viktigaste sektorer. Finn och (M) föreslår i motion 2010/11:K415 att tillkännager för regeringen att den bör låta göra en översyn av möjligheterna att inrätta ett forsknings- och innovationsråd direkt underställt regeringen i . Av motionen framgår att ett sätt att åstadkomma en djupare och kontinuerligt pågående analys av utvecklingen på forskningens område är att inrätta ett forsknings- och innovationsråd i , efter samma modell som det s.k. . Rådet ska enligt motionärerna bl.a. löpande utvärdera den förda svenska forskningspolitiken och bland berörda regeringsledamöter förbereda idéer inför kommande forskningspropositioner. (FP) begär i motion 2010/11:K310 att tillkännager för regeringen vad som anförs om behovet av att inrätta ett regeringskontor i i syfte att ge besökande ministrar bl.a. ett eget kontor, en mötesplats för samverkande aktörer och ett naturligt presscenter. (KD) föreslår i motion 2010/11:K228 att ska begära att regeringen omlokaliserar från till västra . Motionären anför bl.a. att är det enda landet i världen där en svensk ambassad inte ligger i dess huvudstad samt att en tvåstatslösning av den israelisk-palestinska konflikten skulle innebära att skulle vara en huvudstad för bägge staterna, och då skulle en ambassadflytt vara en deklaration i handling från svensk sida. I motion 2010/11:K229 av (FP) föreslås att öppnar en ambassad i . Motionären anför dels att har många medborgare med libanesisk bakgrund som delvis eller permanent bor i eller besöker , dels att en ambassad skulle underlätta för bl.a. näringslivsutbytet, turismen och arbete och delaktighet i fredsprocessen. Motion 2010/11:K313 av (M) innehåller ett yrkande om att tillkännager för regeringen att samarbetet mellan , och bör utökas med avseende på ambassader, representationer, delegationer och konsulat. I motion 2010/11:U296 (yrkande 2) av m.fl. (V) begärs att tillkännager för regeringen att alla ambassader och biståndskontor behöver ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. m.fl. (S) begär i motion 2010/11:U306 (yrkande 88) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 14 representation i världen. I avsnittet framhålls bl.a. vikten av att slå vakt om möjligheter att såväl behålla som nyrekrytera kompetent personal. Motionärerna anser att det kritiserade beslutet att lägga ned generalkonsulatet i utgör ett exempel på regeringens kortsiktiga prioriteringar och att bör ha ett generalkonsulat i . Därtill framhålls behovet av en bred, partiöverskridande översyn av bl.a. egen utrikesförvaltning och de möjligheter som ryms inom t.ex. ett ökat nordiskt samarbete. Vid översynen måste man enligt motionärerna även analysera konsekvenserna av EU:s s.k. för vår nationella utrikesförvaltning och för andra aktörers roller, såsom näringslivet och biståndssektorn. Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds således av . Utskottet har framhållit det som angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs, kommer att bereda utrikesutskottet tillfälle till yttrande vid beredning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23). har avgivit ett yttrande, som återfinns i bilaga 5. Utskottet lämnar i sitt yttrande synpunkter på dels anslagsfrågor, dels frågor om representation i andra stater. Vad gäller anslagsfrågor konstaterar utrikesutskottet bl.a. att motionsförslagen om minskningar i förhållande till regeringens förslag inom utgiftsområde 1 anslaget 4:1 inte har specificerats med avseende på fördelningen inom anslaget. Att nu överblicka de konsekvenser motionsvis föreslagna lägre anslagsbelopp skulle få låter sig enligt utrikesutskottet inte göras. Utskottet framhåller att lägre anslagsbelopp i förhållande till regeringens förslag bör ses i ljuset av de ekonomiska problem som utrikesförvaltningen haft att hantera under en följd av år och som utrikesförvaltningen genom aktiva åtgärder har kunnat överbrygga. Utskottet har bl.a. inhämtat att andel av anslag utgör och att merparten av kostnader hänförs till verksamhet utomlands. Som en konsekvens av det ovanstående menar utrikesutskottet att motionerna 2010/11:K390 (S, MP, V) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:K403 (SD) bör avstyrkas av . Vad gäller frågor om representation i andra stater erinrar utrikesutskottet inledningsvis om att beslutskompetensen, jämlikt regeringsformen, i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen t.ex. avseende jämställdhetsfrågor ligger hos regeringen eller hos en myndighet som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i frågor av denna typ. I detta sammanhang understryker utskottet vikten av att frågor om jämställdhet och mångfald genomsyrar hela verksamhet. välkomnar i sitt yttrande engagemang kring frågor om diplomatiska närvaro i andra stater och anser, liksom regeringen, att förändringar i omvärlden liksom kraven på en effektiv användning av resurser leder till anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. Utskottet noterar att den landfokusering av det bilaterala biståndet som inletts även har medfört förändringar i utrikesrepresentationen. noterar i sitt yttrande dels den pågående översynen av utrikesförvaltningens struktur och kompetensförsörjning m.m. (dir 2009:67), dels att utskottet mottog en föredragning av översynen från utredaren och utredningens huvudsekreterare. Därtill noterar utskottet i sitt yttrande att den nämnda utredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2010:32). I delbetänkandet omnämns att ett sätt att skapa flexibilitet och effektivitet i utlandsorganisationen är att utöka samarbeten med andra stater. Utredningen förordar fortsatta förhandlingar mellan de nordiska staterna för att ytterligare utveckla samarbetet mellan utrikesrepresentationerna, bl.a. i enlighet med förslag som presenterats i Stoltenbergrapporten. Vidare konstaterar utskottet bl.a. att det i delbetänkandet anförs att det för del är främst genom att vara en stark röst i EU som vi kan och bör påverka den internationella politiken samt att förutsättningarna ändras ytterligare i och med Lissabonfördragets ikraftträdande och inrättandet av en europeisk utrikestjänst, (). avser enligt yttrandet att återkomma till utredningens resultat efter att dess slutbetänkande lämnats. Därtill anförs i yttrandet att motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 88, 2010/11:U296 (V) yrkande 2, 2010/11:K313 (M), 2010/11:K229 (FP) samt 2010/11:K228 (KD) bör avstyrkas av . I yttrandet finns dels en avvikande mening (S, MP, V) om en sänkning av anslag med , dels en avvikande mening (S) om bl.a. det att den ovannämnda utredningen inte motsvarar krav på en bred översyn av internationella närvaro, dels en avvikande mening (V) om behovet av jämställdhetshandläggare vid samtliga svenska beskickningar och biståndskontor. I yttrandet lämnas även dels ett särskilt yttrande (MP) om utrikespolitiken och EU, dels ett särskilt yttrande (V) om den omläggning av ambassader och konsulat som regeringen genomfört samt om regeringens finansiering av ett flertal ambassader med bistånd. Utskottet har behandlat motioner rörande organisering och därmed sammanhängande frågor. 2009/10:KU1 s. 2829) anförde utskottet att det vidhöll sitt tidigare ställningstagande, nämligen att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering (jfr bet. 2006/07:KU1 s. 6263). Senast utskottet behandlade en motion med yrkande om att inrätta ett regeringskontor i var (bet.