bet · GY01KU4 · 2010-11-16 00:00:00 — Vad jag vet finns det inga tioåringar som blir statsråd, men det är egentligen en annan fråga.Medborgarskapsfrågan är naturligtvis viktig. Jag tycker att det är avgörande att de som har viktiga, samhällsbärande positioner i också har en djup förankring i det svenska samhället och förstår det svenska samhället och inte minst det svenska politiska systemet. Det tycker jag är helt avgörande. Det ska även gälla människor på statliga anställningar av högre dignitet. Det tycker jag är helt avgörande. Jag tycker också att det har varit en väl avvägd skrivning i grundlagen så här långt. Den här förändringen urholkar medborgarskapets betydelse.Vi får acceptera det svenska EU-medlemskapet, säger . Jag kommer inte att göra det. Som jag sade beklagar jag att har bestämt sig för att acceptera det. Jag vill poängtera att det inte är samma EU som vi gick med i 1995 som vi nu skriver in i grundlagen. EU har förändrats avsevärt . Då röstade svenska folket ja till ett samarbete som man åtminstone upplevde som mellanstatligt även om vi var några, och jag tror att var på min sida i det fallet, som såg att det nog ändå skulle ta en riktning mot ökad överstatlighet och maktförflyttning till , och det blev precis så. Genom de nya fördrag som har antagits har vi sett just den utvecklingen. Det är precis den utvecklingen som vi nu accepterar och skriver in i den svenska grundlagen. Jag tycker att det är oroväckande, beklagligt och någonting som på allvar hotar vår självständighet, vår suveränitet och svenska folkets möjligheter att forma sin egen framtid i . måste man inse att för att få det demokratiska systemet att fungera måste man erkänna att man förlorar och gå vidare. Ingen tjänar på att förlorarna sätter sig i ett hörn och surar och fortsätter att sitta där i stället för att delta i samhället. Vi och de andra partierna i riksdag som var motståndare i omröstningen om medlemskap i har valt att delta i EU och skicka ledamöter till . gör vi nu en justering i grundlagen som innebär att det står att är medlem i EU.Jag tycker att det är en rimlig förändring. Jag tycker att det är bra att grundlagen återspeglar verkligheten i stället för hur vi som var i minoritet kanske skulle vilja att det blir . Det betyder inte att man måste sluta tycka att det vore bättre om stod utanför. Det kan man fortsätta att tycka om man vill. Jag tycker att det är rimligt att den situation som vi har för handen återspeglas i verkligheten.Slutligen skulle jag vilja ha ett argument till varför Per Schlingmann inte skulle kunna få bli i statsråd i om skulle vilja ha honom som statsråd. Varför vore det dåligt för att han blir statsråd? All makt utgår från folket. Så lyder första meningen i regeringsformen. Det är en mening som förpliktar. Som lagstiftare har vi den uppfordrande uppgiften att uttolka folkets vilja i olika lagförslag, men vi har också ett krav på oss att försöka vinna folkets förtroende för den politik som vi vill föra. Minst har folket makten att ompröva sittande lagstiftande församling och därmed också den sittande regeringen.Memento mori, kom ihåg att du är dödlig, viskar slaven på triumfvagnen till den fältherre som firade en militär seger i gamla . Memento populo, kom ihåg folket, ska vi riksdagsledamöter alltid påminna oss själva och varandra om.Herr talman! Ändringar av grundlagen måste göras genom två likalydande beslut med val emellan. Därför blir det här en repris på den debatt som hölls då texten i detta betänkande behandlades första gången.Det är inte ofta en grundlag förändras, och därför är detta en historisk händelse - den största författningspolitiska händelsen på över 35 år.Den förändrade regeringsform som vi nu tar ställning till är resultatet av ett fyraårigt utredningsarbete och av intensiva överläggningar och förhandlingar mellan riksdagspartierna. Jag känner en stolthet över att vi till slut kunde komma överens om ett helt nytt paket, som samtliga dåvarande sju riksdagspartier kunde ställa sig bakom.Det är så vi ska behandla grundlagsfrågor i . Det ska vara långsiktiga lösningar, det ska vara breda överenskommelser och det ska vara stabilitet i frågor som rör demokratins grundvalar. Att man har klarat det även är en styrka inför framtiden.Redan sättet att ändra grundlagen gör att eftertanke premieras och långsiktiga lösningar uppmuntras. Den regeringsform som vi nu lämnar höll , och jag hoppas att den förändrade regeringsform som vi nu antar ska hålla , det vill säga framåt. Men det ankommer i slutändan på de politiska partierna om det blir så. Från socialdemokratiskt håll kommer vi att försöka vårda och hedra den uppgörelse som vi har nått och som kommer att ställa sig bakom.Dagens beslut innebär inte att vi ändrar något av de bärande delarna i det svenska statsskicket: parlamentarismen, partival med personvalsinslag, kommunalt självstyre, folksuveränitetsprincip och respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Det är principer som finns med. Det är snarare en utveckling av de här bärande delarna som det handlar om . Vi bygger vidare på den svenska författningsmodellen och den svenska traditionen.Jag ska inte stå här och rada upp alla förändringar och justeringar som görs, för det känns inte meningsfullt. Jag kommer att beröra de viktigaste i punktform och hänvisar i övrigt till den debatt som fördes i maj.Vi markerar domstolarnas oberoende ställning genom att ge dem ett eget kapitel i regeringsformen. Reglerna kring domarutnämningar reformeras.Vi utvecklar det kommunala självstyret, som också ges ett eget kapitel, och inför en proportionalitetsprincip.Vi skriver in skydd för forskningens frihet.Vi slår fast i regeringsformen att det samiska folkets kultur ska främjas.Vi gör det lättare att anordna kommunala folkomröstningar genom folkinitiativ. Vi möjliggör kommunala extraval. Vi harmoniserar spärrarna i personvalet så att gäller i alla val.Vi utvidgar diskrimineringsskyddet så att det också omfattar sexuell läggning.Vi markerar barnens rättigheter i regeringsformen.Vi klargör och utvecklar innehållet i det kommunala självstyret och lagföringsrätten, utan att för den skull införa en författningsdomstol. En författningsdomstol vore nämligen, enligt vårt synsätt, ett systemskifte i författningspolitiken.I likhet med övriga nordiska länder och har vår konstitutionella tradition präglats av vad vi kallar folksuveränitetsprincipen, det vill säga att folket och dess valda ombud ska bestämma vilka lagar och regler som gäller. Vi ska inte ha oavsättbara jurister som man inte kan utkräva ansvar av. Folksuveränitetsprincipen kommer egentligen till uttryck redan i orden "all offentlig makt i utgår från folket". Därför tycker vi att det är viktigt att det inte finns med någon författningsdomstol i sammanhanget.I det förslag som ligger slår man också fast det faktum att är medlem i EU och att vi verkar för internationellt samarbete inom ramen för och FN. Att göra en markering att vi är medlemmar i tycker jag inte är särskilt kontroversiellt - vi har varit det . Vi ska respektera den folkomröstning som hölls då och att deltar i det europeiska samarbetet, har en röst vid bordet i europeiska sammanhang och då är med och påverkar lagstiftningen.Att inte skriva in att vi är medlemmar i är detsamma som att frånsäga oss en del av den verklighet som de facto påverkar svensk lagstiftning och svenskt samhällsliv. Jag tycker att det är att ställa sig vid sidan av verkligheten.Vill man sedan utträda ur EU är det en lång process, med olika typer av beslut och förmodligen också folkomröstning. Den möjligheten finns. Jag tror inte att den är aktuell. Jag tror inte att den är realistisk. Jag tror inte att det över huvud taget är nära förestående. Jag betraktar det mer som en hypotetisk, teoretisk diskussion utan grund och förankring i någon sorts reell verklighet.I detta sammanhang har också, om man utgår från principen "all offentlig makt i utgår från folket", förts upp en diskussion som i och för sig inte har direkt med detta ärende att göra men som i viss mening har en bäring som jag tycker är intressant.Genom det ökade personvalsinslaget kommer också frågan om bidrag till olika kandidater upp till ytan. Dessutom har vi haft en lång debatt om partiers redovisning av sina partibidrag inför offentligheten. Där intar fortfarande partier den omöjliga ståndpunkten att inte redovisa sina partibidrag inför väljarna. I ett samhälle som blir alltmer öppet på alla områden betraktar jag det som en ståndpunkt som inte kommer att hålla. Det är en mur som kommer att rämna. Det är lika bra att göra det så fort som möjligt, för det är där vi hamnar i alla fall. Ökad öppenhet är rimlig och viktig.Vi är från vår sida beredda att i annat sammanhang verka för en lagstiftning när det gäller just den frågan. Det är viktigt att inför väljarna kunna redovisa varifrån pengar kommer både till partier och till enskilda kandidater. Det är en renhetsfråga, och det är en fråga som ytterst har mycket stark demokratisk bäring och som jag tycker har bäring också på just principen att all makt ska utgå från folket. Folket har rätt att veta vad det finns för olika intressen i bakgrunden för olika partier och olika rörelser.Jag vill nu sluta cirkeln i mitt anförande med att säga så här.Från vår sida har ambitionen i det här arbetet varit att på bästa möjliga sätt skapa förutsättningar och spelregler så att meningen "all offentlig makt i utgår från folket" kan fyllas med ett verkligt innehåll. Hur vi lyckas får framtiden utvisa. Det kommer att bli riksdagsdebatter och frågor även . Vi får se hur det tar tills det är dags för nästa översyn - om den sker återstår att se. Men vi har i alla fall nu en bra, realistisk grund att stå på som är anpassad efter den verklighet som vi i lever i.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i föreliggande betänkande. Ja, visst är det en högtidsdag . Även om det är ganska tomt på läktarna är vi från KU som är här nöjda och glada att fatta det andra beslutet om en reformerad grundlag. Det är just en reformering vi gör av regeringsform, och därtill är det ett antal andra lagar som ändras.Jag tänkte dela in mitt anförande i tre delar. Jag ska först göra en sammanfattning av några av de viktigaste delarna, precis som mina båda meddebattörer har gjort. Sedan tänkte jag bemöta några av argument. Avslutningsvis ska jag berätta lite grann om hur vi har arbetat.Jag tycker alltid att det är bra att försöka dela in saker och ting i olika grupper för att få ett grepp om dem. Vad är det vi har gjort? Enkelt skulle man kunna säga att vi har delat in förändringarna i fyra delar. Det handlar om starkare ställning för medborgarna gentemot staten, den offentliga maktens uppdelning, kommunala frågor och valfrågor.Den starkare ställningen för medborgarna gentemot staten handlar till exempel om skyddet för den personliga integriteten som skrivs in. Det handlar om tydligare regler om full ekonomisk ersättning vid expropriation. Det handlar om grundlagsskydd mot diskriminering och att det ska gälla även för sexuell läggning. Det handlar om att vi skriver in ett skydd för forskningens frihet i grundlagen.Den offentliga maktens uppdelning handlar till exempel om att vi efter ett riksdagsval ska ha en obligatorisk omröstning om vem som ska vara statsminister. Det handlar om att KU kommer att få större möjligheter att granska, att vår granskning kan stärkas.Precis som sade handlar det om att uppenbarhetskravet vid lagprövning tas bort och att domstolarnas självständighet markeras med ett eget kapitel i grundlagen.Det handlar också om kommunala frågor. Det blir större självständighet och självstyre, eftersom framtida begränsningar måste vara proportionerliga. Det handlar också om möjligheten att ha ett extraval om det har blivit ett mycket oklart läge i någon kommun.Sedan, herr talman, handlar det om valfrågor, dels att vi sänker gränsen från åtta till i riksdagsvalen, precis som vi redan har det i kommun- och landstingsvalen, dels att vi flyttar valdagen till andra söndagen , så att regeringen får lite mer tid på sig att göra statsbudgeten. Det är extra viktigt om vi , långt bort , skulle få ett regeringsskifte.Herr talman! reservation är ganska enkel, klar och kanslisvensk. Det handlar om ett utträde ur EU. Vad som är lite lustigt är att man använder en undersökning från befästa detta. Det är en mycket intressant artikel med rubriken har en majoritet svenskar mentalt gått med i EU och med beteckningen 2010:5epa. Det är en mycket intressant läsning.I den kan man läsa att är positiva till EU-medlemskapet, att är negativa och att är utan åsikt. Vi som i den här kammaren har ägnat oss åt politik skulle väl säga att det är en jordskredsseger för ett förslag som har jämfört med 23 mot och som inte har någon åsikt.Jimmie tog också upp några andra saker. När jag satt och lyssnade tänkte jag på . Det är nästan så att jag tror att har kopierat tal eller att det möjligen är någon miljöpartist som han har kopierat.Sakta men säkert har dock båda dessa partier, precis som beskrev det, insett att det är en större möjlighet till påverkan om man accepterar vad svenska folket har sagt i folkomröstning och vad det finns en mycket klar majoritet för här i kammaren och faktiskt försöker konstruktivt använda medlemskapet i EU för att se till att det ska bli så bra som möjligt i hela EU och därmed också i . Det låter lite grann som om vi vore i tiden.Herr talman! berättade att det har gått av arbete från start till mål. Egentligen har det gått ännu . Redan när grundlag antogs dröjde det bara tills det gjordes en förändring som flyttade in fri- och rättighetsstadgan i grundlagen. Dessutom föddes nästa grundlagsdebatt - precis som det ska vara. Tankesmedjorna började fundera över: Hur ska vi kunna få en ännu bättre regeringsform om 10, 15, 20 eller , när tiden är mogen?Herr talman! Jag hoppas och tror att den debatten börjar , det vill säga dagen efter det att vi har beslutat om den här ändringen. Det är ju väldigt långsamma processer, det är väldigt långa diskussioner, och det är ett stort kompromissande. I det längsta söker vi konsensus.I mitt förra anförande hade jag en lång exposé över vad olika ledamöter av riksdag hade sagt i samband med de riktigt stora förändringarna av vår grundlag. Det hinner jag inte den här gången. Men konstitutionsutskott uttryckte det så att möjligheterna att ändra grundlag bör vara "omgiven av försvårande formaliteter, nödvändiga för att avhålla icke nog betänkta försök och att förekomma förhastade beslut". Detta betänkande är fritt från icke nog betänkta försök, och här finns inga förhastade beslut. Bifall till förslaget! Det blev en del upprepningar. Men jag tycker ändå att det är viktigt att framhålla att är . Det är ganska precis hälften.Jag sade i mitt anförande att det inte finns något tillräckligt starkt folkligt mandat för det svenska EU-medlemskapet för att det ska skrivas in i grundlagen. När man skriver in något i grundlagen ger man det också en mycket speciell betydelse.Per inledde med att säga att det är högtidsdag. Det är det säkert för dem som tycker att detta är ett bra och riktigt beslut. Men jag tycker att det är en sorgens dag, när vi slutligt skriver in i grundlagen att vi har övergett vår suveränitet och vår självständighet.Men som jag anförde tidigare: Jag erkänner att situationen ser ut som den gör. Det är inte så att jag, som någon sade , sätter mig vid sidan av och gråter eller något liknande. Jag erkänner att situationen ser ut som den gör. Men det betyder inte att jag måste acceptera att situationen ser ut som den gör. Det betyder inte att jag inte ska göra allt som står i min makt för att motverka utvecklingen mot ökad överstatlighet, mot ett federalt Europa.Jag vill också upprepa: Det EU som vi nu skriver in i grundlagen är inte samma EU som vi röstade ja till , utan det är något helt annat. Det har hänt väldigt mycket på vägen.Om jag låter som vet jag inte. Men om vi kunde vrida tillbaka år vad avser EU-medlemskapet och ändå behålla den kunskap som vi har , då vore jag väldigt glad, för då är jag alldeles övertygad om att det skulle bli ett rungande nej i den folkomröstning som hölls . Precis som jag sade: är för. glömde berätta att 23 var procent emot. Vi som sitter här inne och har hållit på med politik länge tycker att det är väldigt stora siffror.Det är klart att inget parti behöver acceptera. Det är klart att man kan fortsätta att verka emot EU-medlemskapet. Det är er demokratiska rättighet.Herr talman! har rätt: Det är ett annat EU än . Om vi tänker efter hur fantastisk utvecklingen har varit på fredsområdet, vem hade vågat tro att , , och andra länder skulle vara medlemmar i ? Det fredsprojekt som byggs i EU har vi i den här kammaren all anledning att vara mycket stolta och glada över. Ja, vem hade kunnat tro att de baltiska länderna skulle vara medlemmar i ? Inte de som röstade ja - det är i alla fall min övertygelse. Ja-sidans starka argument i folkomröstningen var ju att det handlar om ett mellanstatligt samarbete, att svenskarna kommer att hålla ihop i och att vi ska verka för intressen i EU och så vidare.Men så var det inte, utan det här är ett politiskt forum där det finns en ideologisk och politisk gemenskap mellan företrädarna för de olika länderna, de som representerar sina länder. Det finns inget hänsynstagande till nationella intressen. Det är liksom också själva idén med EU, att vi ska bygga ett federalt regionernas där nationalstatens roll slås sönder och urholkas.Vem hade 1994, när vi röstade om EU-medlemskapet, kunnat tro att var på väg in i EU? Jag tror inte att det var en parameter som beaktades av de svenska väljarna. Men så kommer det att bli , och det oroar mig av många skäl.Mer och mer makt flyttas till . Jag har oerhört svårt att acceptera det, eftersom jag tror just på devisen att all makt utgår från folket och att är dess främsta företrädare. Och så vill jag att det ska vara . Jag tycker att det är lite sorgligt. Jag uppfattade som att han tycker att det är dåligt att , och är medlemmar av EU. Jag måste säga att det gör mig en smula ont om så är fallet.Det har väl verkligen inneburit just att vi har fått ett starkare EU. Vi har fått ett EU med fler mindre länder som tillsammans ganska ofta kan agera för de små ländernas framgångar, så att inte de stora länderna har alltför mycket makt.Jag skulle säga att en förutsättning för ett riktigt välmående , ett företagande och ett växande är att samma sak gäller i EU. Går det dåligt för EU är det mycket svårare för att ha god tillväxt och att få det att gå bra. Så har vi kommit till den andra debatten om en reformerad grundlag. ligger det en version på bord som är exakt likadan som den som debatterades . Vi i har samma åsikt som före valet. Det är bra ändringar som ligger framför oss.De senaste dagarna har det höjts röster om att förändringarna inte har debatterats i valrörelsen trots att de är de största . Vissa väljare anser sig oinformerade.Som svar vill jag då påminna om att påbörjade arbetet med de här förändringarna . har det pågått diskussioner. lämnade 2007 och 2008 betänkanden om skydd för den personliga integriteten, som ligger till grund för lagförslaget.Det har även arbetats fram ett tiotal offentliga utredningar inom specifika områden där förändringar föreslås.Att debatten, där politiker pucklar på varandra, inte har varit så intensiv har förstås att göra med att alla sju riksdagspartier som deltagit i arbetet har lyckats ena sig. Oavsett var partierna har funnits på den politiska skalan har man kommit fram till en uppgörelse som man kan leva med.Nu finns det ett nytt parti i riksdag, . De kan inte rösta för förslaget i betänkandet för att det faktum att är medlem i Europeiska unionen skrivs in i grundlagen. ska ut ur EU, menar de.Vi i känner ingen nostalgi eller längtan efter ett likt det före då länder ansåg sig självtillräckliga. Vi drömmer inte heller om samarbetsalternativ som inte är realistiska. EU är det samarbete som står till buds för att klara av miljöproblem, internationell brottslighet och handel. Att önska sig något annat samarbete är teori.Sverigedemokraterna beklagar sig över att medlemskapet är dyrt. De säger att avgiften tränger undan satsningar i välfärden. Mitt svar är att den kalkylen är för simpel. Vi vinner på EU-medlemskap genom att det gör attraktivt för investeringar och handel. Det kan vara värt att påminna om att välfärd bygger på stor utrikeshandel.EU skapades för att främja fred och frihet genom ekonomisk tillväxt. Det är fortfarande den bärande idén, som kompletteras med att man ska möta fler gränsöverskridande utmaningar.Vi i välkomnar att vi , , över ett brett politiskt spektrum mentalt landat i att vårt land är medlem i EU och därmed tydligt markerar det i regeringsformen. Genom samtal och tuffa debatter ska vi i bygga framtiden tillsammans.Jag vill också ge två kommentarer till det som kallar cementering av multikulturalism och urholkning av det svenska medborgarskapet.Att det nu skrivs in i grundlagen att minoriteters möjligheter att bevara och utveckla sin kultur ska främjas handlar om att fullfölja åtagandet om att har ratificerat konvention om nationella minoriteter.Samiska folket omnämns särskilt. Det handlar också om att varje människa har rätt att utveckla sin identitet och kultur så länge man inte kränker andras möjlighet att göra detsamma.Detta med att ta bort kravet på svenskt medborgarskap för vissa statliga tjänster handlar om att inte göra det svårare än nödvändigt att kunna ge ansvaret till den som är mest kvalificerad för uppgiften.I dag röstar vi om ett flertal ändringar i grundlagen. Många har redan beskrivits från talarstolen - Per gjorde det på ett pedagogiskt sätt. Några kommer att bli tydliga för en bred allmänhet i och med nästa val. Valdagen flyttas fram för att säkerställa att det, om en ny regering väljs, ska finnas tillräckligt med tid att lägga fram en genomarbetad budgetproposition. Och troligen får personvalet en större uppmärksamhet i nästa val. Att kryssa en kandidat blir en viktigare del av röstningen när spärren sänks.Vissa viktiga ändringar kommer att spela roll för enskilda. Skyddet mot diskriminering utvidgas, och skyddet mot intrång i fri- och rättigheterna stärks.Grundlagens ställning kommer också att stärkas genom att den tydligare får företräde i rättstillämpningen, och Lagrådets förhandskontroll av nya lagar stärks. Grundlagarna har också blivit lite lättare att läsa.Förhoppningsvis betyder dessa ändringar inte att diskussionen om hur den svenska demokratin ska fungera avtar. Tvärtom hoppas jag att arbetet inför lagändringarna och dagens beslut skapar ett intresse för hur svensk grundlag och författning utvecklas, anpassas och verkar.Med det sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Först gäller det urholkandet av medborgarskapet. Att utländska medborgare i , som bor här eller som vistas här mer eller mindre permanent, ska ha ett visst skydd i grundlagen är väl ganska självklart. Och det har man redan i dag.Men förstärker man de här skrivningarna så att man i princip jämställer utländska medborgare med svenska medborgare. Det är där problemet ligger. Det ligger inte i att utländska medborgare har ett skydd, för det tycker jag naturligtvis att de ska ha.Det finns också en stor risk, menar jag, för att det här urlakandet av det svenska medborgarskapet gör att det svenska medborgarskapet tappar sin betydelse. Ett medborgarskap innefattar ett antal rättigheter - det är så det ska fungera. Men ett medborgarskap innebär också att man har skyldigheter, och det är någonstans där jag menar att man från de andra partiernas sida tappar bort sig.Ett medborgarskap måste betyda någonting. Det måste ses som ett förtroendeavtal mellan och den som har kommit hit. När man nu mer eller mindre vill likställa utländska medborgare med svenska medborgare har man också tagit bort en stor del av betydelsen av medborgarskapet.