bet · GY01AU1 · 2010-12-03 00:00:00 — Genom att en statlig etableringsersättning införs kommer kommunerna inte längre att betala ut introduktionsersättning till nyanlända som omfattas av reformen. Kommunerna kommer dock även fortsättningsvis att ha viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och för nyanländas etablering, t.ex. för sfi och annan vuxenutbildning, bostadsförsörjning och insatser för barn och unga. Kommunerna får också ansvar för att erbjuda nyanlända samhällsorientering. Utskottet betonar att en förbättrad etablering är nyckeln till att kunna ta vara på den resurs på den svenska arbetsmarknaden som nyanlända utgör, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen . Detta är ett skäl för att starkt ta avstånd från de förslag som framför i sin motion A292 i denna del. Som utskottet konstaterat ovan är partiets lösning på de problem som man tycker sig se i fråga om invandringen till och den svenska integrationspolitiken att i princip helt stoppa invandringen och i övrigt lägga så lite resurser som möjligt på de utlandsfödda som befinner sig i . Enligt utskottets mening ter det sig helt orealistiskt att invandringen direkt skulle kunna minskas till de nivåer som motionen anger. Partiets budgetförslag bygger på att en sådan kraftigt minskad invandring i stort sett ska ge dramatiska besparingseffekter som partiet sedan vill använda för utgiftsökningar på andra områden. En konsekvensanalys av förväntade effekter saknas också. Att dessutom anser att kvotflyktingar och flyktingar som uppfyller per automatik blir integrerade utan några som helst insatser tyder på uppenbara inkonsekvenser i deras integrationspolitik. Mot denna bakgrund kan utskottet konstatera att inte bedriver en seriös ekonomisk politik, något som utskottet också framfört i sitt yttrande till finansutskottet i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 (2010/11:AU1y). Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:2 (prop. punkt 5 i denna del). Det innebär att motion A292 i denna del inte kan godtas. En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och två motioner med påverkan på detta anslag. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering träder i kraft (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen innebär att staten genom Arbetsförmedlingen tar ett tydligare ansvar för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Direkt efter att uppehållstillstånd har beviljats ska Arbetsförmedlingen genomföra etableringssamtal med den nyanlände. Etableringssamtalet ska resultera i att Arbetsförmedlingen tillsammans med den nyanlände upprättar en etableringsplan. En sådan plan ska upprättas från inresan i eller första kontakten med Arbetsförmedlingen. En nyanländ har rätt att få en etableringsplan från den första folkbokföringen i . Etableringsplanen ska utformas med utgångspunkt i en kartläggning av den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och behov av utbildning och andra insatser. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan, eller deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan, har rätt till ersättning. Ersättningen för medverkan till upprättande av etableringsplanen är per dag . Ersättningen för deltagande i aktiviteter som ingår i en etableringsplan på heltid är per dag . I betänkande AU2 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv behandlas lagförslag om hur etableringsersättningen ska betraktas i förhållande till rätten till arbetslöshetsersättning. Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Belopp i tusental kronor S, MP, V 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare är nytt på statsbudgeten . Anslaget används för utbetalning av ersättning enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. I propositionen framhålls att förbättrad introduktion för nyanlända är ett av regeringens mest prioriterade områden i den integrationspolitiska strategin. Förändringen innebär att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Staten får ett större ansvar för att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen får ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna för vuxna. Arbetsförmedlingen ska tillsammans med den nyanlände upprätta en individuell etableringsplan som ska innehålla undervisning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan och aktivt deltar i insatser enligt planen får en individuell statlig etableringsersättning, som är densamma oavsett var i landet man bor. Etableringsersättningen är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Beräkningarna i samband med budgetpropositionen var i stor utsträckning preliminära. I denna budgetproposition bygger beräkningarna på förordningen om ersättning till vissa nyanlända invandrare och mer konkreta underlag om det antal personer som beräknas få etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Mot denna bakgrund beräknas en något lägre anslagsnivå , jämfört med budgetpropositionen . får det ökade antalet nyanlända som omfattas av etableringslagen full effekt, och den beräknade anslagsnivån är högre än vad som beräknats i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas (prop. punkt 5 i denna del). Motioner med anslagspåverkan 2011 I Socialdemokraternas, och motion A374 i denna del föreslås en ökning med på anslaget. Enligt de tre partierna är nyanlända invandrare en grupp som ska vara prioriterad och som ska få ta del av Arbetsförmedlingens breda utbud av insatser. Man vill att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan. I motion A292 i denna del föreslås en minskning med på anslaget. Enligt kräver en mer ansvarsfull invandringspolitik att invandringen begränsas kraftigt. Man anser att de invandrare som väljer att flytta till ska förväntas vilja bli en del av samhället, varför insatser såsom sfi-bonus och andra liknande integrationsåtgärder blir överflödiga. Enligt partiet medför den invandringspolitik som partiet förespråkar väsentligt lägre kostnader. Enligt utskottets mening har det funnits stora brister i systemen för invandrares etablering i . Det återspeglas bl.a. i hög arbetslöshet och sociala problem i storstädernas förorter. Att förbättra integrationen av invandrare är en av politikens största utmaningar. Integration bygger på egen försörjning och etablering i det svenska samhället. Därför är regeringens arbetslinje också integrationspolitik. Fler måste ges möjlighet till jobb och utbildning i det svenska samhället. Människor som flyttat till från andra länder har en skyldighet att bidra. Enligt utskottets mening kan man åstadkomma en snabbare etablering genom att förstärka incitamenten både för att börja arbeta och för att aktivt delta i arbetsförberedande insatser. Genom att den nyanlände tillsammans med Arbetsförmedlingen upprättar en individuell etableringsplan ökar förutsättningarna för att den nyanländes kompetens bättre tas till vara, och den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet underlättas och påskyndas. Genom en förbättrad individuell planering där den enskilde själv medverkar aktivt, och genom en bättre uppföljning av genomförda aktiviteter, förstärks dessutom möjligheterna till god integration. Det är viktigt att etableringsersättningen är utformad så att den stimulerar nyanlända att såväl arbeta som delta i etableringsinsatser. I likhet med studerande med studiestöd ska nyanlända kunna arbeta vid sidan av etableringsinsatserna utan att ersättningen sätts ned. Arbetslinjen blir på så sätt tydlig i systemet. På samma sätt som för andra som står utanför arbetsmarknaden ställs krav på den nyanlände att aktivt delta i insatser som förbättrar förutsättningarna att bli självförsörjande. Att etableringsersättningen är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män välkomnas varmt av utskottet. En individuell ekonomisk ersättning som inte påverkas av inkomsterna hos andra personer i hushållet skapar starkare drivkrafter för båda makarna eller motsvarande i en familj att delta i svenskundervisning för invandrare (sfi), samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. Det bör också medföra bättre förutsättningar för nyanlända kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna, och anser i sin motion A374 i denna del att i princip alla ska ha rätt till etableringsersättning. Utskottet anser dock att målgruppen för etableringsinsatser i stort sett ska motsvara målgruppen för nuvarande insatser för introduktion. Denna omfattar bl.a. anhöriginvandrare som ansökt om uppehållstillstånd från att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Utskottet anser att det är motiverat att den nuvarande ordningen i detta avseende behålls och kan därför inte ställa sig bakom förslaget i motion A374 i denna del (S, MP, V). Utskottet noterar att i princip vill stoppa invandringen och lägga så lite resurser som möjligt på de utlandsfödda som befinner sig i . Som utskottet tidigare uttalat i detta betänkande ter det sig verklighetsfrämmande att invandringen direkt skulle kunna minskas till de nivåer som motionen anger. Partiets budgetförslag bygger på att en sådan kraftigt minskad invandring i stort sett ska ge dramatiska besparingseffekter som partiet sedan vill använda för utgiftsökningar på andra områden. Det saknas också en konsekvensanalys av förväntade effekter i en rad avseenden. Den som tar ansvar för kan inte ställa sig bakom de förslag som presenteras i motion A292 i denna del (SD). Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:3 (prop. punkt 5 i denna del). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare och två motioner med påverkan på detta anslag. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning och att bemyndigar regeringen att för ramanslaget göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering träder i kraft (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen innebär att staten genom Arbetsförmedlingen tar ett tydligare ansvar för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Reformen innebär bl.a. att en ny aktör etableringslots ska stödja den nyanlände . Lotsen är en fristående aktör som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Etableringslotsen upphandlas enligt lagen om valfrihetssystem (LOV). Det innebär att den nyanlände har rätt att välja lots. Det innebär också att upphandlingen sker på andra villkor än traditionell upphandling. Företag och organisationer kan löpande ansöka om att få bli lotsar. Alla som ansöker och som uppfyller kraven i förfrågningsunderlaget godkänns. Ersättningen till lotsarna är prestations- och resultatbaserad. Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Belopp i tusental kronor S, MP, V 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare används för utbetalning av ersättning till etableringslotsar, som på Arbetsförmedlingens uppdrag ska stödja den nyanlände i att hitta ett arbete, och för Arbetsförmedlingens kostnader för program och övriga insatser för vissa nyanlända invandrare. I propositionen anförs att den nyanlände genom en etableringslots får ett professionellt stöd för att så snabbt som möjligt försörja sig. Ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna stat, kommun och individ blir tydligare. Insatserna utgår från individens behov och förutsättningar. Med reformen läggs grunden för ett stabilt och flexibelt system för mottagande och etablering som snabbare kan leda till arbete och egenförsörjning. Anslaget är nytt på statsbudgeten . Beräkningarna i samband med budgetpropositionen var i stor utsträckning preliminära. I budgetpropositionen bygger beräkningarna på aktuella antaganden om antalet mottagna och den ersättningsmodell Arbetsförmedlingen gått ut med i förfrågningsunderlagen för upphandling av etableringslotsar. Mot den bakgrunden och eftersom systemet med lotsersättningen inte får full effekt första året beräknas ett mindre anslagsbehov för lotsersättningen , jämfört med budgetpropositionen . till 2014 får det ökade antalet nyanlända som omfattas av etableringsreformen successivt full effekt, och det beräknade behovet är högre än vad som beräknats i budgetpropositionen . Från anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande överförs medel om för Arbetsförmedlingens kostnader för program och övriga insatser som omfattas av lagen (2010:197) om etableringslotsar för vissa nyanlända invandrare. överförs ytterligare , och överförs ytterligare . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på (prop. punkt 5 i denna del). Eftersom det finns behov av att göra fleråriga åtaganden med etableringslotsarna bör regeringen bemyndigas att för anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (prop. punkt 1). Motioner med anslagspåverkan 2011 I Socialdemokraternas, och motion A374 i denna del föreslås en minskning med på anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. De tre partiernas utgångspunkt är att nyanlända invandrare ska vara en prioriterad grupp och få del av Arbetsförmedlingens tjänster. Partierna avvisar därför regeringens lotsar för nyanlända och skjuter i stället till till Arbetsförmedlingen för en bättre introduktion av nyanlända (utgiftsområde14). I stället för regeringens satsning på sfi-bonus föreslår partierna en kvalitetssatsning på sfi och skjuter till medel på utgiftsområde 16. De anser dessutom att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan, och anslår till det. I motion A292 i denna del föreslås inga medel på anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Enligt kräver en mer ansvarsfull invandringspolitik att invandringen begränsas kraftigt. Eftersom de invandrare som väljer att flytta till ska förväntas bli en del av samhället blir olika former av integrationsåtgärder överflödiga. Enligt medför den invandringspolitik som partiet förespråkar väsentligt lägre kostnader för att hantera invandringen. När det gäller etableringslotsar kan utskottet konstatera att Socialdemokraterna, och liksom har invändningar mot systemet, men på olika grunder, i sina respektive motioner. Utskottet, som ställde sig bakom regeringens proposition Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60), instämmer i regeringens bedömning i budgetpropositionen att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. Lotsen fungerar både som ett stöd till den nyanlände och som en bro in i det svenska samhällslivet och till arbetsmarknaden. Ersättningen till lotsen är resultatbaserad, vilket innebär att lotsen också har ett intresse av att den nyanlände så snabbt som möjligt kommer i arbete och kan försörja sig själv. Utskottet välkomnar regeringens ytterligare satsningar på området. Här kan utskottet notera att Arbetsförmedlingen, enligt den information som lämnades av generaldirektör vid utskottssammanträdet , uppskattar att reformen med etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kommer att omfatta omkring 1 450 personer och omkring 11 000 personer. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:4 (prop. punkt 5 i denna del). Det innebär att motionerna A374 i denna del (S, MP, V) och A292 i denna del (SD) inte kan godkännas. Utskottet föreslår också att regeringen bemyndigas att göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (prop. punkt 1). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:5 Hemutrustningslån och en motion med påverkan på detta anslag. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning och att godkänner att lån får tas upp i enligt regeringens förslag. Propositionens och motionens förslag till anslag 1:5 Hemutrustningslån Belopp i tusental kronor S, MP, V Anslag 1:5 Hemutrustningslån används för att täcka räntekostnader för upplåningen av medel för lån till hemutrustning. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Underskottet i verksamheten i huvudsak låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar täcks via anslaget. Kapitalupplåningen för hemutrustningslån sker i . Den totala låneskulden för upptagna hemutrustningslån beräknas uppgå till vid utgången av 2010. beräknas att låneskulden ligger kvar på samma nivå. Antalet kommunmottagna nyanlända beräknas ligga på samma nivå som 2008 och 2009. Jämfört med antaganden i budgetpropositionen är dock antalet mottagna högre . Antalet nya lån som tas upp beräknas vara i stort sett oförändrat. Antalet låneeftergifter på grund av främst ålder eller svag betalningsförmåga beräknas ligga kvar på oförändrad nivå. har det beräknade anslagsbehovet minskats med . Antaganden om ökade räntor för upplåningen hos medför att anslagsbehovet med den nuvarande prognosbilden ökar . I bestämmelserna för hemutrustningslån avser regeringen att göra en konsekvensändring avseende målgruppen till följd av de ändringar som skett i bestämmelserna om ersättning till kommuner för mottagandet av nyanlända. Regeringen avser att göra en översyn av låneverksamheten och det nuvarande anslagets utformning. Regeringen föreslår att ett ramanslag på anvisas (prop. punkt 5 i denna del). Regeringen föreslår att det får tas upp lån i för hemutrustningslån upp till ett belopp om (prop. punkt 2). Motion med anslagspåverkan 2011 I motion A292 i denna del föreslås en minskning med på anslag 1:5 Hemutrustningslån, dvs. Enligt kräver en mer ansvarsfull invandringspolitik att invandringen begränsas kraftigt. Eftersom invandrare ska och förväntas anpassa sig till det svenska samhället kommer kostnaderna för att hantera invandringen att bli väsentligt lägre. Insatser som lån till hemutrustning och andra liknande integrationsåtgärder blir därmed överflödiga. Utskottet vill inledningsvis instämma med regeringen i att invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Invandringen bidrar till att motverka ett minskat arbetskraftsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. En framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på att de snabbt får möjlighet till arbete och egen försörjning. Detta är också syftet med reformen för nyanländas etablering som sjösätts . I ljuset av denna grundläggande inställning tar utskottet avstånd från de förslag som presenteras i motion A292 i denna del. Utskottet ställer sig bakom medelsanvisningen på anslag 1:5 Hemutrustningslån (prop. punkt 5 i denna del) och avvisar motion A292 i denna del (SD). Vidare föreslår utskottet att godkänner att lån får tas upp i enligt regeringens förslag (prop. punkt 2). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning och att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag enligt regeringens förslag. Propositionens förslag till anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Belopp i tusental kronor S, MP, V 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare används för utbetalningar till projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (Integrationsfonden). Projekten ska syfta till att förbättra systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är ansvarig myndighet för fonden. Verksamheten inom Integrationsfonden omfattar fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget medför därmed utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (prop. punkt 3). I budgetpropositionen ökades anslaget med för perioden 20102012. I budgetpropositionen föreslås anslaget att öka med för perioden 20112014. Förslagen till förändrade nivåer inom anslaget ska ses mot bakgrund av att regeringen fr.o.m. vill förändra principen för budgetering av fleråriga verksamheter med anslag på statsbudgeten. Programmen har i flera fall kommit igång senare än beräknat, vilket förskjuter utgifterna framåt i tiden med stora anslagsbehållningar som följd. Regeringen föreslår att denna budgeteringsprincip ersätts med att i stället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget. Förändringarna är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas (prop. punkt 5 i denna del). beräknas anslaget till respektive år och till . Anslagsbehovet motsvarar vad som faktiskt beräknas att bli utbetalt under respektive år. Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag (prop. punkterna 3 och 5 i denna del). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Övriga frågor om integration Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas regeringens skrivelse (2009/10:233) Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration och en följdmotion. Därutöver behandlas övriga, icke anslagspåverkande motioner som väckts under den allmänna motionstiden. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Skrivelsen Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration Regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration (skr.