bet · GY01FiU1 · 2010-11-30 00:00:00 — Rekrytering av särskild spjutspetskompetens som inte är möjlig att finna inom landets gränser bör kunna ske från övriga västländer. I en eventuell framtida situation av allmän och långvarig brist på arbetskraft kan tänka sig att införa ett gästarbetarsystem baserat på tillfälliga arbetstillstånd. tror inte på mångkulturalism eller på någon annan segregationspolitik. Skattemedel ska inte delas ut till segregerande verksamheter såsom etniska friskolor och kulturföreningar. Medel ska i stället satsas på verksamheter som bevarar, stärker och levandegör det svenska kulturarvet. Skattemedel ska inte heller gå till modersmålsundervisning, utan i stället ska mer resurser läggas på att stärka undervisningen i svenska. 2.3.3 Välfärden och kommunerna Mer resurser till kommunerna Utöver regeringens förslag om medel till kommunerna vill utöka det direkta ekonomiska utjämningsstödet med med en tillhörande ambition om att successivt fortsätta att höja anslagen. Tryggheten samt pensionärernas ekonomiska villkor kan inte acceptera att pensionärer beskattas hårdare än löntagare. ska pensionärsbeskattningen helt slopas. Medel avsätts vidare till ett särskilt riktat investeringsstöd för att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden. Stödet ska kombineras med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet och skapa en högre grad av gemenskap. Ett statligt stimulansbidrag till kommunerna om för en matreform inom äldreomsorgen ska införas. vill ge kommunerna ett statligt stimulansstöd med syftet att underlätta för de personer som vårdar eller stöder en närstående. För att i högre grad öka tryggheten och förebygga våld mot äldre införs ett stimulansbidrag till kommunerna på extra , med det tillhörande uppdraget att kommunerna ska ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. Målet är att kunna erbjuda alla svårt sjuka en fullgod palliativ vård i . Ett särskilt stöd riktas till kommunerna på för att bidra dels till att en likvärdig vård erbjuds i hela landet, dels till att höja kvaliteten på den svenska palliativa vården. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. Genom riktade statsbidrag på ska de äldre därför erbjudas fler möjligheter att delta aktivt i olika sociala sammanhang. Sammanlagt satsas i riktade äldreomsorgssatsningar till kommuner och landsting. Ekonomisk trygghet för familjer och ensamstående föräldrar vill gradvis höja nivån på föräldrapenningen . En kostnadsfri familjerådgivning för barnfamiljer ska införas, och de föräldrar som vill ordna omsorgen om sina barn på egen hand ska ha möjlighet till det. Därför måste också den nuvarande nivån på vårdnadsbidraget höjas. Bostadsbidraget för ensamstående föräldrar höjs liksom barntillägget för studerande. Taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen höjs. Underhållsstödet höjs med , och satsas i riktat stöd till kommunerna för att stärka barnomsorgen , nätter och . Sammanlagt satsas på en förstärkt trygghet för familjer och ensamstående föräldrar. Reformeringen av det gamla sjukförsäkringssystemet var nödvändig. som man intensifierar ansträngningarna med att få sjukskrivna och förtidspensionerade att helt eller delvis återgå till arbete är det dock av yttersta vikt att respekt och hänsyn visas gentemot de människor som är så svårt sjuka att de är permanent arbetsoförmögna. Det ska vara obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka berörda personer innan man överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. Kampen mot bidragsfusk intensifieras genom en utökning av antalet kontroller och en skärpning av påföljden för avslöjade bedragare. Taket för sjukpenningen höjs från till så att fler människor får ut av sin sjukpenninggrundande inkomst vid sjukdom. anslås för att ska kunna göra bättre bedömningar vad gäller sjuka. Visar det sig att dessa resurser inte räcker för att åtgärda problemet är motionärerna beredda att skjuta till ytterligare medel. För att komma till rätta med problemen med sjukvården krävs en skärpt tillsyn av sjukvårdens ansvarsområden och eventuellt en mer detaljerad styrning av landstingen och regionerna. Ökade resurser för administrativ personal och fler specialistsjuksköterskor kommer att underlätta läkarnas uppgifter. För detta ändamål avsätts . avsätts för att skapa nya inrättningar för att ge verklig hjälp åt psykiskt sjuka. Hälsoundersökningar ska vara obligatoriska för alla som söker uppehållstillstånd i . För att kompensera de ökade kostnaderna avsätts . Ett statligt stöd på införs för att förbättra kvaliteten på maten på sjukhusen. Sammanlagt satsas på en förstärkt hälso- och sjukvård. I följande tabell visas kommunsektorns finanser enligt motion. Satsningarna består av inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och i riktade äldreomsorgssatsningar, dvs. Kommunernas samlade utgifter ökar dock endast med eftersom utgifterna minskar med anledning av minskad invandring. Tabell 2.15 Kommunsektorns finanser (SD) Miljarder kronor, avvikelse i förhållande till regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster därav satsningar/tillskott Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Motion Fi231. Anm.: I förhållande till vad som redovisas i motionen har medel mellan satsningar/tillskott respektive ekonomiska regleringar omfördelats. 2.3.4 Forskning och utbildning För att komma till rätta med skolproblemen vill genomföra en rad satsningar och åtgärder. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser genom att återförstatliga skolan, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som premierar kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av bl.a. fler skolsköterskor och kuratorer och en utveckling av klassmorfarverksamheten. satsas i ett riktat stöd till kommunerna. För att öka skolornas möjligheter att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier avsätts i ett riktat stöd till kommunerna. Det är av stort vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. avsätts i ett riktat stöd till kommunerna. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att höja kvaliteten på maten i skolorna satsas i ett riktat stöd till kommunerna för en skolmatsreform. Komvuxplatserna utökas med 9 000, inklusive regeringens satsning på området. Studievägledningen såväl i grund- och gymnasieskolan som på komvux ska stärkas. Till att börja med anslås , som motionärerna efterfrågar en analys av hur mycket ytterligare resurser en fullgod effektiv matchning kräver. Forskning och högre studier Anslagen till läkarutbildningen höjs med för att komma till rätta med den latenta bristen på läkare. Motionärerna efterfrågar en allmän effektivisering bland högskolorna i syfte att de i en tydligare grad ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. I samband med denna effektivisering ska även en utbildningsform för avancerade specialistsjuksköterskor införas. vill att ska vara en framträdande kunskapsnation och utökar därför anslagen för forskning inom högskolorna och universiteten med . Sammanlagt satsas på utbildningsinsatser. 2.3.5 Klimat, miljö och infrastruktur Målet med miljöpolitiken är enligt främst att bryta oljeberoendet, säkra och bevara den biologiska mångfalden, begränsa användningen av miljö- eller hälsoskadliga kemikalier, prioritera och ta klivet mot ett långsiktigt hållbart jordbruk. Ambitionen är att förorenade områden ska saneras och återställas. Ett långsiktigt hållbart samhälle nås enligt motionärerna genom en långsiktigt hållbar produktion i kombination med att tidigare skadliga utsläpp städas upp. vill se ett brutet oljeberoende. Lokala satsningar på en utbyggd produktion av inhemska biobränslen ska stimuleras. Även fordonsindustrin behöver stimuleras till att ställa om produktionen mot miljösmarta fordon. En fossiloberoende energiförsörjning ska säkerställas. Genom att sälja ut utlandsägda kolkraftverk, ersätta befintliga svenska kärnkraftsreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk kan en fossiloberoende energiförsörjning säkras. En ytterligare höjd bensinskatt får en relativt liten påverkan på människors konsumtionsbeteende. Motionärerna säger därför nej till höjd bensinskatt och förespråkar i stället en symbolisk sänkning av bensinskatten. För att säkra den biologiska mångfalden avsätts . Skatten på handelsgödsel återinförs, och en tillsyn och begränsning av kemiska tillsatser i våra livsmedel genomförs. För att främja havsmiljö ökas anslaget med . vill se skärpta straff för fartyg som förorenar havet och ett utökat samarbete med övriga om intensifierad kustbevakning samt avsätter för att återställa och sanera förorenade områden. ligger i framkant på miljöområdet, sett ur ett internationellt perspektiv, anser motionärerna. För att ytterligare förstärka arbetet förslås att satsas på klimatsatsningar i tredje världen. Djurskyddet behöver förbättras enligt . Varor som strider mot intentionerna med den svenska djurskyddslagstiftningen förbjuds. För att förbättra djurskyddet avsätts till djurskyddsinspektioner. 2.4 Övriga motioner om riktlinjer I Socialdemokraternas motion U306 yrkande 20 anförs att med finansmarknadernas globalisering följer ökad sårbarhet. Kostnaden för den senaste finanskrisen kan ännu inte ens skönjas. Spekulationsekonomin måste enligt motionärerna tyglas och ramverket för det internationella kapitalet stärkas. Skatteparadis ska bekämpas med starka medel internationellt. De multilaterala finansiella organisationerna ska i större utsträckning än främja finansiell stabilitet och motverka det spekulativa kapitalet. Organisationernas utlåningspolicy måste i högre grad än ta hänsyn till de sociala effekter som finansiella kriser i ett område kan medföra. I motion So543 yrkande 24 av anförs att det bör införas ett skol-ROT i syfte att rusta upp offentliga byggnader som barn vistas i. Att satsa på bra skolmiljöer är enligt motionärerna att ge barn och ungdomar de bästa förutsättningarna att växa och utvecklas. Trots att arbetsmiljölagen har omfattat skolan är miljön i många skolor oacceptabel, anser motionärerna. Problemet med brister i arbetsmiljön finns även i förskolor, fritidsgårdar och många andra lokaler för idrott och föreningsverksamhet där barn vistas. m.fl. (S) framhåller i motion Fi233 att regeringen för en politik som skapar ökade klyftor och orättvisor i samhället. Pensionärer, arbetslösa och sjukskrivna har fått betala för stora skattelättnader för de allra rikaste. Möjligheterna till fortbildning via vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning har försämrats, och värst är situationen för ungdomar, där arbetslösheten nu närmar sig . Motionärerna kräver en förnyad kamp mot orättvisorna i samhället. (S) anser i motion Fi259 att regeringen bör ta fram en strategi för att motverka fortsatta inkomst- och förmögenhetsskillnader. Ojämlikheten är enligt motionären en avgörande faktor bakom en rad centrala sociala och hälsorelaterade problem. Graden av ojämlikhet i ett samhälle påverkar hur vi mår både fysiskt och psykiskt. Stora sociala förbättringar för alla medborgare kan åstadkommas genom ett aktivt arbete för minskad ojämlikhet. Detta bör vara ett av regeringens uttalade mål med den förda politiken. Utredning om välfärdens framtida finansiering (M) anser i motion Fi271 att det behöver göras en översyn i form av en parlamentarisk utredning av välfärdens framtida finansiering. Detta behövs mot bakgrund av att det finns ett gap mellan vad medborgarna efterfrågar och vad det offentliga kan leverera, och att detta gap växer. Att gapet växer förklaras främst av medborgarnas ökande efterfrågan på bättre välfärd i takt med att inkomsterna ökar. Även om privata sjukvårdsförsäkringar förbättrar livet för många och kortar köer till offentlig vård blir de en sorts nödlösning, enligt motionären. 2.5 ställningstagande till riktlinjerna Styrkepositionen i de offentliga finanserna skapar handlingsutrymme är ett av de som under den ekonomiska och finansiella krisen fört den mest expansiva finanspolitiken. Genom både diskretionär finanspolitik och genom att tillåta de automatiska stabilisatorerna att verka fullt ut kunde fallet i produktionen och sysselsättningen dämpas. har klarat sig bättre än de allra flesta länder, och som ett av endast tre EU-länder klarar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Utskottet konstaterar att de kraftfulla insatserna för att möta krisen endast har varit möjliga tack vare ett gynnsamt utgångsläge i de offentliga finanserna och tack vare regeringens ansvarsfulla politik som genom krisen värnat de offentliga finanserna. Utskottet noterar också att ordning och reda i de offentliga finanserna aktualiserats på europeisk nivå genom de förslag som kommissionen presenterat som syftar till att stärka stabilitets- och tillväxtpakten. Utvecklingen av de offentliga finanserna förväntas bli starkare än vad regeringen bedömde ekonomiska vårproposition till följd av att ekonomin och arbetsmarknaden återhämtar sig oväntat snabbt. Enligt prognos har återhämtningen i gått snabbare än i euroområdet och . Till skillnad från många andra länder som pressas av en svår finanspolitisk konsolidering med skattehöjningar och besparingar, kan den i stället föreslå en politik som värnar återhämtningen och fortsätta det angelägna arbetet med att förbättra ekonomins funktionssätt, minska utanförskapet samt varaktigt öka arbetsutbudet och sysselsättningen. Oppositionspartierna riskerar styrkepositionen i offentliga finanser Utskottet konstaterar ovan att , relativt andra länder, har en styrkeposition i de offentliga finanserna som gör att det finns ett visst handlingsutrymme för att kunna möta en sämre utveckling än väntat. Styrkepositionen beror på att politiken i har fungerat. Genom att arbetsmarknadens funktionssätt har förstärkts kommer ökningen av sysselsättningen tidigare och kraftigare än i andra länder och vad den gjort i andra lågkonjunkturer. För att säkra en god utveckling är det helt avgörande att politikens inriktning ligger fast, så att förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning förbättras. Att överge arbetslinjen och i stället genomföra förslag som gör det mindre lönsamt att arbeta, vilket oppositionspartiernas respektive budgetförslag går ut på, anser utskottet skulle innebära allvarliga bekymmer för att uppnå full sysselsättning, och därmed undergrävs förutsättningarna för att upprätthålla sunda offentliga finanser. Med en sådan politik kan varken de utmaningar som svensk ekonomi står inför på eller kommande kriser mötas. Oppositionspartierna har beräknat de offentligfinansiella effekterna av sina förslag och kommit fram till att skillnaden i kronor räknat inte är så stor jämfört med regeringens politik. Utskottet menar dock att det inte är tillräckligt att visa att de förslag man har går jämnt upp med regeringens, utan att det också är inriktningen på politiken som räknas och vilka drivkrafter den ger upphov till. Socialdemokraternas, och förslag rymmer både skattehöjningar och utgiftsökningar som påverkar drivkrafterna för att arbeta och att anställa. Den inriktning på skattepolitiken som dessa oppositionspartier föreslår innebär höjda skatter för dem som arbetar och ökade kostnader för dem som anställer. Sammanlagt innebär förslagen från Socialdemokraterna, och höjda skatter och ökade utgifter med 2011. Förslagen om en nedskalning av jobbskatteavdraget med flera miljarder och avskaffande av den generella nedsättningen av socialavgifter för unga tillsammans med höjda ersättningsnivåer i a-kassan och sjukförsäkringen på sammanlagt bidrar inte till att få fler i arbete. föreslår höjda ersättningsnivåer i a-kassan och sjukförsäkringen. Detta är inte en politik som ökar drivkrafterna att arbeta. Trots de förslag som har om att slopa arbetsgivaravgifter för lärlingar och att införa en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio första anställda leder deras sammanlagda förslag till ökade socialavgifter med 2011 jämfört med regeringens förslag. Förslagen från innebär lägre skatteinkomster och lägre utgiftsnivåer med 2011. Budgetalternativet bygger på att stora besparingar kan göras genom att asyl- och anhöriginvandringen minskar . Mot bakgrund av att presenterar varken underlag som beskriver hur budgeteffekterna av deras förslag kan hänföras till 2011 eller något underlag med konsekvensanalyser av förslaget är inte beslutsunderlaget fullständigt. Utskottet anser att en så stor minskning som förutses i motionen inte kan anses vara realistisk . Överskott i de offentliga finanserna ska säkras Ordning och reda i de offentliga finanserna är en avgörande förutsättning för att kunna hantera de utmaningar som finanspolitiken ställs inför. Att säkerställa ett överskott i de offentliga finanserna måste därför ha högsta prioritet, eftersom det tryggar förmåga att möta en eventuell ny ekonomisk nedgång. Dessutom ger starka offentliga finanser i linje med de uppsatta budgetpolitiska målen förutsättningar för att genomföra angelägna reformer. Utskottet anser att det är nödvändigt att komma tillbaka till överskott inom en rimlig tidshorisont, inte minst mot bakgrund av det faktum att osäkerheten om utvecklingen är stor och att återhämtningen är bräcklig. Betydelsen av att säkra överskott relativt snabbt föranledde regeringen att ekonomiska vårproposition sträcka ut prognoshorisonten till 2014 och ange en tydlig strategi om att de offentliga finanserna ska uppvisa ett överskott på av BNP . Utskottet ansåg då att det med en sådan tydlig strategi fanns förutsättningar för att hitta en balans för finanspolitiken mellan behovet av att stödja den kommande återhämtningen och kravet att nå tillbaka till överskott i de offentliga finanserna (bet. 2009/10:FiU20 s. 83). Detta anser utskottet är giltiga argument. Enligt den bedömning som regeringen gör, når det finansiella sparandet balans än vad som förväntades ekonomiska proposition, och när ekonomin närmar sig ett balanserat resursutnyttjande ligger sparandet på av BNP. som utskottet ställer sig bakom nödvändigheten av det förlängda tidsperspektivet, menar utskottet att regeringen bör utveckla sin syn på huruvida man avser att tillämpa ett fyraårsperspektiv även när de offentliga finanserna är under kontroll. Även om utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande ser positiv ut är osäkerheterna i vår omvärld betydande. Mot bakgrund av detta ställer sig utskottet bakom regeringens bedömning att det utrymme för reformer som indikeras mot slutet av prognosperioden inte ska intecknas för snabbt. Reformer ska endast genomföras i den takt överskott kan säkras. Utskottet har framfört att den situationsanpassade politik som regeringen bedrivit, genom att fatta beslut i den takt man fått ny kunskap om den makroekonomiska utvecklingen och utvecklingen i statsfinanserna, har varit väl avvägd (bet. 2009/10:FiU20, 2008/09:FiU20). välkomnar utskottet att regeringen redovisar sina reformambitioner och anger prioriteringar för mandatperioden. Utskottet noterar att regeringen anger ett preliminärt reformutrymme där osäkerheten i bedömningen har beaktats genom att reformutrymmet beräknats med en säkerhetsmarginal i förhållande till överskottsmålet. Regeringen anser att det är rimligt att upprätthålla en säkerhetsmarginal på av BNP i strukturellt sparande 2014, dvs. att det strukturella sparandet bör uppgå till av BNP 2014. Det strukturella sparandet är en av de två framåtblickande indikatorer som regeringen använder för att följa upp om finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Säkerhetsmarginalen på denna indikator kan bidra till en mer nyanserad bedömning av vilket reformutrymme som är konsistent med överskottsmålet, men utskottet anser att det inte får ske på bekostnad av transparensen i uppföljningen av överskottsmålet. Det skapar också osäkerhet om vilka indikatorer som ska användas för att följa upp överskottsmålet, varför utskottet understryker att en transparent uppföljning av överskottsmålet är en viktig förutsättning för ett välfungerande finanspolitiskt ramverk. Kort tidsperspektiv i oppositionspartiernas förslag Oppositionspartierna framhåller att ska ha sunda offentliga finanser och betonar vikten av att säkra att snabbt kommer tillbaka till en situation med stabila offentliga finanser. förkortas tidsperspektivet i oppositionspartiernas budgetalternativ till . Utskottet vill här framhålla att det medelfristiga perspektivet är grundläggande i den statliga budgetprocessen, eftersom det motverkar kortsiktighet i utgifts- och inkomstbesluten och gör det möjligt att bedöma om politiken är i linje med överskottsmålet och i förlängningen i linje med långsiktigt hållbara finanser. Eftersom Socialdemokraterna, och inte redovisar några beräkningar av sina förslag går det inte att avgöra hur deras budgetalternativ leder tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Utskottet finner mot bakgrund av detta det märkligt att dessa oppositionspartier då redovisar reformambitioner som sträcker sig efter 2011 och som de vill genomföra bara om det statsfinansiella läget så tillåter. Utan några beräkningar av det statsfinansiella läget i ett medelfristigt perspektiv är inte dessa reformambitioner trovärdiga. På samma sätt finner utskottet det anmärkningsvärt att betonar vikten av offentliga finanser i balans utan att redovisa beräkningar . Utgiftstaken 20112014 ger långsiktig stadga Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till utgiftstak för perioden 20112014. Utskottet vidhåller också sin uppfattning att ett utgiftstak även för det fjärde året är ett viktigt instrument för att tydliggöra hur en återgång till överskott i de offentliga finanserna ska (bet. 2009/10:FiU20 s. 86). konstaterar utskottet att enligt den prognos för utvecklingen av takbegränsade utgifter för perioden 20112014 som regeringen presenterar kommer den s.k. budgeteringsmarginalen att vara större än vad som följer av den säkerhetsmarginal som, enligt regeringens riktlinje, bör upprätthållas för budgeteringsmarginalen. Utskottet har kommenterat att budgeteringsmarginalen är större än vad som följer av regeringens egen riktlinje (bet. 2008/09:FiU20 s. 82, 2009/10:FiU1 s. 90 och 2009/10:FiU20 s. 86). Utskottet vill återigen understryka att ett stramt utgiftstak understöder en stram utgiftspolitik. är det, enligt regeringen, överskottsmålet som begränsar utrymmet för reformer på utgiftssidan. Liksom utskottet tidigare konstaterade i sitt betänkande 2009/10:FiU20 är inte överskottsmålet på samma sätt som utgiftstaket ett lika tydligt och pedagogiskt instrument för prioriteringar. Slutligen talar regeringens resonemang om osäkerheten i bedömningen av de offentliga finanserna och säkerhetsmarginalen till överskottsmålet för ett stramare utgiftstak och inte för en budgeteringsmarginal som är större än riktlinjen. I propositionen gör regeringen bedömningen att det saknas behov av att beräkna ett särskilt utgiftstak för den offentliga sektorn. I sitt betänkande 2009/10:FiU20 förutsatte utskottet att regeringen skulle överväga frågan om huruvida taket för den offentliga sektorn kan avskaffas och att regeringen skulle redovisa sina överväganden och slutsatser för . Regeringen konstaterar att utgiftstaket för den offentliga sektorn inte tillför den offentliga sektorns utgifter någon ytterligare restriktion inom det budgetpolitiska ramverket, utöver utgiftstaket för staten och att det saknas behov av att beräkna ett särskilt utgiftstak för hela den offentliga sektorn. Utskottet delar regeringens bedömning men anser att det är viktigt att även fortsättningsvis följa utgiftsutvecklingen i hela den offentliga sektorn.