bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens respektive styrelses förslag om ramanslag för utgiftsområde 7 för (prop.yrk. 11 respektive 13) är väl avvägda. Utskottet tillstyrker förslagen. Utskottet har nedanstående kommentarer till förslagen i budgetpropositionen för utgiftsområde 7 om godkännanden och bemyndiganden. Inget av dessa propositionsyrkanden har föranlett motionsförslag. Det har inte heller det förslag från om bemyndigande som läggs fram i budgetpropositionen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett bemyndigande att för ramanslag 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 51 under 20122028. Förslaget tillstyrks av utskottet (prop.yrk. I budgetpropositionen finns en översikt över gjorda och förväntade ekonomiska åtaganden under anslaget. Där redovisas också uppgifter om nya åtaganden som väntas bli aktualiserade 2011. För den del av anslaget som beslutar om beräknas nya förpliktelser ingåsom bl.a. kapitalökningar i (), Afrikanska (AfDB) och () samt påfyllnad i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet MDRI (Multilateral Debt Relief Initiative). För den del av anslag 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar består åtagandena av insatser som löper och berör myndighetens samtliga verksamheter. De åtaganden som gäller den del av anslaget som disponeras av avser framför allt fleråriga stipendier. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om att bemyndiga regeringen att för ramanslag 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 10 (prop.yrk. Huvuddelen av den föreslagna garantiramen avser Sidas garantigivning enligt såväl äldre system som enligt det nya system för finansiering av utvecklingslån och garantier som infördes . Regeringen anger i budgetpropositionen att efterfrågan på de nya garantierna är stor, bl.a. på grund av osäkerheten på de internationella kapitalmarknaderna. Garantierna gör det möjligt att dela risker med andra finansiärer och de ger också synergieffekter. Utskottet delar regeringens uppfattning att användningen av garantierna som biståndspolitiskt instrument bör öka. I budgetpropositionen föreslås att godkänner ett statligt garantiåtagande som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 2011 för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån. Utskottet ställer sig bakom förslaget (prop.yrk. Av budgetpropositionen framgår att eventuella infrianden av garantiåtaganden finansieras av garantireserv. Enligt regeringens bedömning kommer inga inbetalningar av garantiavgifter att behöva göras till garantireserven , varför något anslag för att finansiera sådana avgifter inte behöver föras upp på statsbudgeten. Utskottet konstaterar att riksdagsbesluten när det gäller garantiåtaganden bl.a. till NIB angivits i kronor. Utskottet anser att riksdagsbeslut om internationella garantier fortsättningsvis bör anges i den valuta som åtagandet har ingåtts i enligt avtal. Förslag läggs fram i budgetpropositionen (utg.omr. 7) om godkännanden av medverkan i kapitalhöjningar i tre utvecklingsbanker: Afrikanska , och Internationella återuppbyggnads- och . Förslagen innefattar också bemyndiganden om statliga garantiåtaganden. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att under 20112018 till AfDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 936 640 000 Units of Accounts1[ Units of Accounts (UA) är AfDB:s interna valuta och motsvarar IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR), en korg av valutor bestående av dollar, euro, yen och pund. Dagskursen för SDR har använts för beräkning till svenska kronor.] (UA) (prop.yrk. hade innan finanskrisen och den globala ekonomiska nedgången 2008 haft en period av stark ekonomisk tillväxt. Krisen innebar en kraftigt ökad efterfrågan på lån från AfDB, vilket i sin tur påskyndade behovet av en kapitalhöjning. Medlemsländerna i AfDB, där ingår, beslöt att höja kapitalbasen från ca 24 miljarder UA till ca 68 miljarder UA. ägarandel i AfDB uppgår till och består till av garantier. kapitalandel förblir oförändrad efter höjningen. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det är angeläget att den aktuella kapitalhöjningen i AfDB kan genomföras för att banken ska kunna svara upp mot de ökade behoven till följd av finanskrisen samt bidra till långsiktig utveckling och fattigdomsbekämpning i . Enligt budgetpropositionen innebär kapitalhöjningen i AfDB att grundkapital i AfDB ökar från ca 336 miljoner UA till ca 1 miljard UA. Ökningen finansieras med garantier till och inbetalningar av kapital till . ska därmed öka garantiåtagandet gentemot banken från 302 290 000 UA till 936 640 000 UA samt under 20112018 till AfDB inbetala 40 490 000 UA. Av budgetpropositionen framgår att garantiåtagande gentemot banken, uttryckt i svenska kronor, beräknas öka från ca till samt att under 20112018 till AfDB beräknas inbetala . Utskottet har från fått uppgift om att det inte förekommit något infriande av garantikapital i AfDB sedan blev delägare i banken. Den del av kapitalet som ska betalas in belastar anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om medverkan i kapitalhöjningen i AfDB samt statliga garantiåtaganden i banken (prop.yrk. Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslag om att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i (), som innebär att under 20112015 till IDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst (prop.yrk. Även i den latinamerikanska regionen har den globala ekonomiska nedgången medfört en starkt stegrad efterfrågan på lån från den regionala , i detta fall IDB. Lånebehovet har också ökat till följd av ett flertal naturkatastrofer med åtföljande behov av krishanteringsinsatser och återuppbyggnad, däribland i . Medlemsländerna i IDB, där ingår, beslöt att höja kapitalbasen från till . ägarandel i IDB uppgår till och består till av garantier. kapitalandel förblir oförändrad efter höjningen. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att genomföra kapitalhöjningen. Enligt budgetpropositionen innebär kapitalhöjningen i IDB att grundkapital i IDB ökar från till . Ökningen finansieras med garantier till och inbetalningar av kapital till . ska därmed öka garantiåtagandet gentemot banken från till samt under 20112015 betala in till IDB. Av budgetpropositionen framgår att garantiåtagande gentemot banken, uttryckt i svenska kronor, beräknas öka från ca till samt att under 20112015 till IDB beräknas betala . Utskottet har från fått uppgift om att det inte förekommit något infriande av garantikapital i IDB sedan blev delägare i banken. Den del av kapitalet som ska betalas in belastar anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om medverkan i kapitalhöjningen i IDB samt statliga garantiåtaganden i banken (prop.yrk. När det gäller förslaget i budgetpropositionen om kapitalhöjning i Internationella återuppbyggnads- och (), Världsbanksgruppens största institution, och om stadgeändring i Internationella finansieringsbolaget (IFC) (prop.yrk. 7 respektive 8) gör utskottet följande överväganden. syfte är att bekämpa fattigdom genom att tillhandahålla lån och utvecklingsstöd till medelinkomstländer och kreditvärdiga låginkomstländer. IFC, som också ingår i Världsbanksgruppen, är inriktad på stöd till investeringar i privat sektor, bl.a. genom att finansiera investeringar och erbjuda rådgivning till företag och stater. Till följd av den internationella finansiella krisen och nedgången i privata kapitalflöden har efterfrågan på lån från ökat kraftigt och utlåningen varit rekordhög 2008 och 2009. Följden har blivit att finansiella kapacitet för nyutlåning har försvagats. Vid vårmöte beslutades om en allmän kapitalhöjning till och en selektiv påfyllnad till respektive IFC. har i betänkande 2009/10:UU18 Verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 redovisat huvuddragen i besluten. Den selektiva påfyllnaden är kopplad till en förstärkning av utvecklings- och tillväxtländernas röststyrka i och , som stöds av . Det är också angeläget att den allmänna kapitalhöjningen i kan genomföras för att ska kunna fortsätta att bidra till långsiktig och hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning i kölvattnen efter den finansiella och ekonomiska krisen. Det är enligt utskottet av stor vikt för den globala ekonomin att de internationella finansiella institutionerna har kapacitet att agera stabiliserande och bistå sina medlemsländer. Av budgetpropositionen framgår att den allmänna och den selektiva kapitalhöjningen för del innebär en ökning av kapitalinsatsen med totalt ca . Av detta belopp ska ca , vilket motsvarar , betalas in till under 20122016. Resterande belopp av den ökade kapitalinsatsen, , motsvarande ca , utgörs av ökade garantiåtaganden. Ingen avsättning för garantin behövs, eftersom det är fråga om en internationell finansiell institution. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen redogör för den risk som är förknippad med att ökar sitt garantiåtagande i och redovisar uppgifter om den buffert som finns till förfogande hos och som kan användas innan det blir aktuellt att begära infriande av ägarnas garantiåtaganden eller att efterfråga ytterligare kapitaltillskott. I det fall en begäran om infriande av garantiåtagande trots allt skulle ske kommer det att belasta utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslag 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter. Efter kapitalhöjningen kommer ägarkapital i att uppgå till totalt ca , varav är inbetalt kapital. Utskottet föreslår att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i , som innebär att under 20122016 till ska betala in och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 2 (prop.yrk. Utskottet tillstyrker också förslaget om godkännande av ändringen av Internationella finansieringsbolagets (IFC) stadgar som ökar tilldelningen av basröster till medlemsländerna (prop.yrk. Av budgetpropositionen framgår att den del av kapitalhöjningen som ska inbetalas belastar anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett bemyndigande om att besluta om kapitaltillskott om till . verksamhet finansieras med eget kapital. har staten skjutit till kapital om totalt ca , varav kapitaltillskottet efter 2007 uppgått till . Vid utgången av uppgick eget kapital till ca . Utskottet föreslår att bifaller förslaget om kapitaltillskott till (prop.yrk. Utskottet erinrar om att /Dac i sin granskning 2009 av utvecklingssamarbete kommenterade verksamhet. Dac välkomnade i sin granskningsrapport att den bygger ut kontakterna med den privata sektorn, och då särskilt i länder där regeringen avser att fasa ut utvecklingssamarbetet. Enligt Dac var detta positivt eftersom den privata sektorns deltagande ofta är av avgörande betydelse för möjligheterna att skapa hållbar utveckling. I sammanhanget konstaterade att fått förstärkta möjligheter att stödja privatsektorutveckling i partnerländer. Som framgått ovan redovisas i budgetpropositionen åtgärder med anledning av styrelses redogörelse angående (redog. 2009/10:RRS1), som utskottet tog ställning till i förra årets budgetbetänkande. Utskottet utgår från att regeringen håller informerad om det fortsatta analysarbetet i i fråga om bolaget och de åtgärder detta föranleder. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett bemyndigande att för ramanslag 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122017. Av budgetpropositionen framgår att bemyndiganderamen främst avser Sida, att åtagandena består av långsiktiga insatser inom alla Sidas verksamheter och att dessa syftar till en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen. Utskottet tillstyrker propositionsyrkandet (prop.yrk. Utskottet ställer sig också bakom styrelses förslag om att för ramanslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ska medges ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (prop.yrk. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag om biståndsram, anslag, godkännanden och bemyndiganden inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för är väl avvägda och de tillstyrks av utskottet (prop.yrk. Också styrelses förslag är väl avvägda och tillstyrks av utskottet (prop.yrk. 12 och 13). Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna U1 (MP) yrkandena 3 och 5, U202 (MP), U226 (MP) yrkande 2, U249 (KD), U262 (FP) yrkandena 1 och 2, U264 (FP) yrkande 2, U296 (V) yrkandena 5, 6, 9, 15 och 16, U298 (V) yrkandena 4, 6, 7, 9, 12, 15, 21, 22 och 26, U300 (S, MP, V), U306 (S) yrkandena 2, 4, 5 och 79, 11, 12 och 62, U307 (SD), U318 (S) yrkandena 1 och 2, U324 (C), K341 (MP) yrkande 2, Sf385 (SD) yrkande 23, MJ328 (KD) yrkande 3 samt MJ240 (KD) yrkande 6. Internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd begär i kommittémotion U222 (MP) att i Dac inte ska driva frågan om att förändra Dacreglerna så att biståndsmedel kan användas till militära ändamål. anser enligt kommittémotion U298 (V) yrkande 23 att ska verka för att Dacs regelverk vad gäller avräkningar blir så klart och tydligt att ett överutnyttjande inte blir möjligt. I den enskilda motionen U318 (S) yrkandena 3 och 4 föreslås att ska verka för att biståndsmedel inte bekostar militära insatser och att Dacs regelverk skärps i fråga om vad som får räknas som bistånd. Utskottet har i de senaste årens budgetbetänkanden för utgiftsområde 7 behandlat motionsförslag om internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd. följer /Dacs regelverk för vad som får räknas som bistånd (, Official Development Assistance), vilket fastslås genom enhälliga beslut. Huvudsyftet med är att bidra till ekonomisk utveckling och välfärd. En översiktlig sammanfattning av vad som räknas som finns i faktabladet Is it ? () som kan hämtas på /Dacs webbplats. Där återfinns också gällande statistiska regelverk, Dac Statistical Reporting Directive, om vad som får respektive inte får räknas som offentligt utvecklingsbistånd. Vad gäller de motioner där det framhålls att utvecklingsbistånd inte ska få användas för militära syften har utskottet följande kommentar. Dacmedlemmarna har enhälligt slagit fast att tillhandahållande av militär utrustning och service och avskrivning av skulder till följd av militära ändamål inte får räknas som offentligt utvecklingsbistånd (). Inom sex områden får säkerhetsrelaterade insatser räknas som . Utskottet har senast i budgetbetänkande 2009/10:UU2 redovisat mer detaljerade uppgifter om dessa sex områden och hänvisar till redogörelsen där. Vid Dacs högnivåmöte beslutades att man inte skulle återuppta diskussionen om en utvidgning av de säkerhetsrelaterade ODA-kriterierna. Arbetsgrupper knutna till Dac har dock fortsatt att förtydliga vilka säkerhetsrelaterade insatser som får räknas som bistånd, vilket lett till ett förtydligande om att deltagande i icke väpnade fredsoperationer med FN-mandat får räknas som bistånd. Bland Dacs medlemmar råder enighet om att detta inte utvidgar definitionen av . Utskottet vill liksom tidigare erinra om det tydliga samband som råder mellan utveckling, fred och säkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna. En sådan helhetssyn kännetecknar den svenska politiken för global utveckling och är vägledande för bl.a. medverkan i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att militära insatser inte ska få klassificeras som bistånd. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motionerna U222 (MP), U298 (V) yrkande 23 samt U318 (S) yrkandena 3 och 4. Utöver de motionsyrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande har utskottet efter en genomgång bedömt att följande yrkanden inte kan bli aktuella för något tillkännagivande från . Mot denna bakgrund och utskottets tidigare överväganden avstyrker utskottet motionerna K380 (KD) yrkandena 2, 4 och 7, U201 (KD), U211 (MP), U225 (MP), U228 (M), U232 (FP) yrkande 1, U243 (KD), U244 (KD) yrkandena 1 och 2, U246 (KD), U248 (KD) yrkandena 1 och 2, U258 (MP, V) yrkande 4, U262 (FP) yrkandena 4 och 6, U264 (FP) yrkande 3, U268 (S), U269 (KD) yrkandena 2 och 3, U299 (M), U309 (KD), U317 (S) yrkande 7, U319 (KD, C, FP) yrkande 2, So470 (S) yrkande 2 samt MJ328 (KD) yrkandena 1 och 2. Biståndets resultat miljö och klimat ser i kommittémotion U1 (MP) yrkandena 1 och 2, som avlämnats med anledning av skrivelse 2009/10:189, positivt på att regeringen i skrivelsen analyserat biståndets resultat med fokus på miljö och klimat. Skrivelsens inledande ord om att klimatförändringar och miljöpåverkan är gränsöverskridande, försvårar fattigdomsbekämpning och kräver globalt och regionalt samarbete följs enligt inte upp i skrivelsen i övrigt. Partiet är kritiskt till korta redovisningsperioder för miljö- och klimatfrågor i biståndet och pekar på svårigheterna att mäta kostnadseffektivitet i biståndet och menar att regeringen i alltför stor utsträckning ger uttryck för kritik i skrivelsen. borde enligt yrkande 4 arbeta för att främja lån till förnybar energi i stället för till fossila bränslen. Regeringen bör konsekvent agera för detta. Den aktuella följdmotionens yrkanden 3 och 5 om en global fond för klimatanpassningsåtgärder samt medel till informationsarbete och opinionsbildning via enskilda biståndsorganisationer har behandlats tidigare i betänkandet. Bakgrund till resultatskrivelsen på temat miljö och klimat Som framgått behandlas i detta betänkande, utöver budgetpropositionen för utgiftsområde 7, även regeringens skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat. Efter förra riksdagsvalet inledde regeringen ett långsiktigt och systematiskt arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska utvecklingssamarbetet. Syftet är att successivt stärka kvalitet och effektiviteten. Information om resultaten ska användas för att kontinuerligt förbättra verksamheten. Den förstärkta styrningen och systematiska uppföljningen av resultat mot uppställda mål ligger i linje med Parisdeklarationen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen. Utskottet har i betänkanden under den gångna mandatperioden ställt sig bakom regeringens förändringsarbete för att sätta biståndets resultat i fokus och har i tidigare i detta betänkande behandlat frågor om styrning och kontroll. Parallellt med reformeringen av biståndet arbetade regeringen under förra mandatperioden med att konkretisera politik för global utveckling (PGU). Sex globala utmaningar identifierades, varav en avser klimatförändringar och miljöpåverkan. Genomförandet av PGU:n avrapporterades i skrivelse 2009/10:129 Att möta globala utmaningar skrivelse om samstämmighet för utveckling, som behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:UU14. En särskild skrivelse om biståndets resultat lämnades av regeringen till under förra , skrivelse 2008/09:189. Resultatskrivelsen utformades efter samråd med en referensgrupp i utrikesutskottet med företrädare för samtliga riksdagspartier. Regeringen eftersträvade att i den första resultatskrivelsen ge en så heltäckande bild som möjligt av internationella utvecklingssamarbete. Miljö och klimat utgjorde ett av sju tematiska områden som redovisades i skrivelsen. behandlade skrivelsen i betänkande 2009/10:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Som framgått är den nu aktuella resultatskrivelsen om biståndet, skrivelse 2009/10:214, inriktad på temat miljö och klimat. Där redovisas resultat från internationella utvecklingssamarbete och reformsamarbetet i . Skrivelsen är avgränsad till det tematiska området miljö och klimat och till de samarbetsländer som står inför en ny strategiperiod: , , och . Redovisningen avser både bilaterala och multilaterala bistånd. Skrivelsen innehåller även en sammanfattning av de viktigaste verksamhetsnära prestationerna för de myndigheter som finansieras inom ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Prestationerna avser framför allt uppgifter som anges i myndigheternas instruktioner. Medelstilldelningen genom Sida till miljörelaterat utvecklingssamarbete har ökat , vilket framgår av tabellen nedan. Utvecklingssamarbetet genom Sida med miljö och hållbar utveckling som huvudsyfte och delsyfte, 20072009 8 768 () 9 394 () 10 257 () 1 688 () 1 755 () 2 315 () 7 080 () 7 639 () 7 942 () 6 525 () 6 219 () 6 632 () 15 293 () 15 613 () 16 889 () Källa: /10:214. Utskottet konstaterar att en betydande del av utvecklingssamarbetet genom Sida är inriktat på miljö och hållbar utveckling. Av tabellen ovan framgår att användes ca () till insatser vars huvudsyfte var att främja miljö och hållbar utveckling samt () till insatser som hade detta tematiska område som delsyfte. Den totala andelen miljörelaterat utvecklingssamarbete ökade från . Att identifiera och förmedla de komplexa samband som finns mellan miljö, fattigdomsminskning och tillväxt är en utmaning, slår regeringen fast i resultatskrivelsen. Utskottet instämmer i detta liksom i konstaterandet att det är ytterligare en utmaning att utifrån insikten om dessa komplexa samband söka integrera klimat- och miljöfrågor i alla sektorer. Enligt utskottet är de ansträngningar som kommer till uttryck i resultatskrivelsen ett steg på vägen mot en mer fördjupad redovisning. De erfarenheter och kunskaper som inhämtats i arbetet med och beredningen av skrivelsen ger en värdefull utgångspunkt för ytterligare utvecklad redovisning av biståndets resultat. För att åstadkomma den fördjupade resultatredovisningen i skrivelsen har Sida på uppdrag av regeringen utarbetat en särskild bilaga om miljö och klimat till årsredovisningen . Vidare har en genomgång gjorts av ett slumpmässigt urval insatser inom delområdena miljöförvaltning, energi, vatten samt jord- och skogsbruk. Likaså har utvärderingsprojekt på klimat- och miljöområdet sammanfattats. Många av de insatser som redovisas i skrivelsen uppvisar goda prestationer på program- och projektnivå. Däremot är det, som konstateras i skrivelsen, betydligt svårare att redovisa effekter . Ändå anser utskottet att genomgången av ett urval av insatser och sammanfattningarna av utvärderingsprojekt tillför resultatredovisningen värdefull information. Detta gäller även övriga redogörelser som ingår i skrivelsen. Utskottet vill här framhålla de lärdomar vad gäller det svenska bilaterala och multilaterala biståndet inom miljö- och klimatområdet som lyfts fram i skrivelsen. I starkt sammandrag innefattar lärdomarna bl.a. följande: I utvecklingsländer är det ofta politiskt svårt att förebygga framtida miljöproblem genom att avstå från kortsiktiga vinster i närtid. Politiska miljö- och klimatprioriteringar får inte alltid konkret genomslag. ska ha miljö och klimat som en utgångspunkt för dialog. Det går bättre att komma åt drivkrafter som leder till miljöproblem om miljöfrågor integreras i samtliga sektorer. ska verka för sådan integrering. Utvecklingssamarbete inom miljö och klimat sker ofta genom processer där förväntade effekter ligger långt fram i tiden, komplexiteten är stor och många aktörer är inblandade. ska aktivt verka för att förbättra och använda samarbetsländernas egna system för uppföljning. Samarbetsländernas ägarskap och vilja att prioritera miljö och klimat är en förutsättning för att nå resultat.