bet · GY01MJU2 · 2010-12-07 00:00:00 — kunde dock utskottet konstatera att regeringen fortfarande huvudsakligen redovisade statens insatser i stället för resultat. Utskottet betonade vikten av uthållighet när det gäller användningen av indikatorer och framförde att om indikatorerna byts alltför ofta förlorar de sitt syfte. Utskottet konstaterade att det fortfarande saknas en tydlig redovisning av jämförbara tidsserier, vilket försvårar utskottets möjlighet att bedöma det redovisade resultatet. Utskottet menade att detta är frågor som bör uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. 3.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Resultat av gjorda insatser Gruppen kan konstatera att variationerna i intäkter och kostnader för jordbruksföretagen är stora och att lönsamheten i jordbrukssektorn har sjunkit. Det pågår en fortsatt utveckling mot färre och större produktionsenheter som en nedgång av jordbrukets omfattning har skett . Markpriserna är fortsatt höga. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser minskar, till stor del beroende på fortsatt lägre användning av handelsgödsel och minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. De administrativa kostnaderna till följd av lagstiftningen inom jordbruksområdet har minskat. Den av regeringen valda strukturen innebär att det inte görs någon särskild redovisning och bedömning av resultaten för verksamheten och anslagen inom jordbruksområdet. Gruppen menar dock att det är viktigt att resultatredovisningen kan ge en bild av helheten i regeringens syn på resultaten inom jordbruksområdet. Gruppen kan konstatera att kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag inte är entydig. Resultaten inom jordbruksområdet är beroende även av insatser som har gjorts inom andra utgiftsområden och av EU. Det är svårt att se vilka resultat som specifikt har uppnåtts av de insatser som görs inom utgiftsområde 23. För jordbruksområdet redovisas ett flertal resultatindikatorer och för några av dem redovisas även utvecklingen . Detta är enligt gruppens bedömning positivt. kan gruppen konstatera att redovisningen av vilka indikatorer som har använts är otydlig, och det är svårt att bedöma vilka indikatorer som regeringen anser är viktigast att följa. Gruppen kan vidare konstatera att det har gjorts förändringar vad gäller vilka indikatorer som redovisas jämfört med föregående år. I ett fall förklaras varför en indikator har tagits bort. Gruppen vill betona att förändringar i valet av indikatorer i vissa fall kan vara motiverade, men att ändringar som görs alltför ofta försvårar möjligheten för att följa utvecklingen av resultaten. Gruppen vill starkt betona behovet av att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av resultaten genom en tydlig redovisning av jämförbara tidsserier för alla indikatorer. En sådan skulle förbättra möjlighet att bedöma det redovisade resultatet inom jordbruksområdet. har miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp genomfört en fördjupad uppföljning av de insatser som staten har vidtagit för att uppnå målen för den ekologiska produktionen och målet för den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel. Resultaten av denna uppföljning redovisas i en särskild rapport till utskottet. Anslag för insatser inom fiskeområdet Inom utgiftsområde 23 finns fyra anslag som är inriktade på fiskeområdet (se tabell 3). I årets budgetproposition föreslår regeringen bl.a. följande förändringar i dessa anslag : Anslag 1:14 minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslag 1:14 minskas med för överföring till anslag 1:9, med 1,7 miljoner för överföring till utgiftsområde 1 och med för överföring till utgiftsområde 20 med anledning av att avvecklas . Anslag 1:17 minskas med till följd av att anslaget för fiskevård flyttas till utgiftsområde 20 . Tabell 3 Utgiftsutveckling inom fiskeområdet () 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. 1:16 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Källa: Prop. 2008/09:1, 2009/10:1 och 2010/11:1 utg.omr. Redovisade resultat inom fiskeområdet I det följande görs en kort sammanfattning av regeringens redovisning utifrån de indikatorer som har angetts: Kapaciteten i flottan som fiskar främst torsk har minskat som ett resultat av skrotningskampanj. hade svenskt fiske tillgång till 57 kvoter. Inga svenska kvoter överskreds men för 7 kvoter infördes fiskestopp. Förbrukningen av alla kvoter var i genomsnitt . Andelen anmärkningar i landningskontrollen har minskat från till . De administrativa kostnaderna inom fiskeområdet förändrades inte . Inom vattenbruket har produktionen av odlad fisk ökat till . Antalet anställda och antalet odlingsställen har stabiliserats och visar nu en uppgång. fritidsfiskade ca 1 miljon svenskar i åldern . fanns ca 2 600 fritidsfiskeföretag med en sammanlagd omsättning på ca och ca 2 000 helårsanställningar. Dessutom redovisar regeringen bl.a. vilka insatser som har gjorts inom ramen för det operativa programmet för fiskerinäringen. Regeringen hänvisar även till den redovisning av åtgärder och resultat som görs i skrivelsen Redovisning av fiskepolitiska insatser.13[ Skr. 2009/10:187.] I sin analys drar regeringen slutsatsen att en ökad måluppfyllelse förväntas för fiskeprogrammet genom att ytterligare nationell medfinansiering har gjorts tillgänglig och efterfrågan på projektmedel är stor. Regeringen bedömer att de åtgärder som genomförs inom fiskeprogrammet bidrar till en starkare framtidstro samt att landsbygdens värden tas till vara och nyttjas, varigenom regeringens vision bruka utan att förbruka uppnås. Endast för en mindre andel av EU:s gemensamma fiskbestånd kan nyttjandet anses vara hållbart och stora delar av yrkesfisket i kämpar med dålig lönsamhet. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri. Myndigheterna arbetar tillsammans med att förbättra den långsiktiga planeringen av fiskerikontrollen. Genomförandet av för torsk och en effektivare kontroll har enligt regeringen varit positivt för bestånden. Regeringen konstaterar att det är förknippat med svårigheter att redovisa resultat av svenska fiskepolitiska insatser, vilket beror på dels att den huvudsakliga indikatorn för uppnådda effekter är fiskbeståndens biologiska status och att ett flertal faktorer förutom fiskepolitiska åtgärder påverkar bestånden, dels att fiskeriförvaltningen använder sig av ett flertal olika förvaltningsåtgärder, vilket gör det svårt att härleda en viss insats till en viss effekt på beståndens utveckling. Regeringen bedömer dock att de åtgärder som har vidtagits sammantaget förväntas påverka utvecklingen i positiv riktning. Bland annat förväntas flera av åtgärderna leda till minskade utkast av fisk och skapa incitament för att utveckla och använda mer selektiva redskap och fiskemetoder. Regeringen menar vidare att vattenbruket visar ökad omsättning och ökad lönsamhet . Enligt regeringens bedömning finns en kvarstående potential för vattenbruket att växa ytterligare . Vidare finns ett mycket stort allmänt intresse av bra fiskemöjligheter och det fritidsfiskebaserade företagandet med både inhemsk och utländsk turism växer. Fritidsfiskebaserat företagande är enligt regeringen en allt viktigare företagsamhet på landsbygden. 4.2 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att många fiskbestånd fortsatt är överutnyttjade. Det fanns fortfarande överkapacitet i vissa segment av fiskeflottan, och lönsamheten inom fiskenäringen var låg. Utskottet menade att det är angeläget att regeringen genomför en uppföljning av vilka resultat som uppnåtts genom en förstärkning av fiskekontrollen och att resultaten redovisas till . Utskottet efterlyste även redovisningar och bedömningar av resultatet av statens insatser för att bl.a. hindra utkast av fisk och för att utveckla fiskeredskap. När det gäller frågan om resultatredovisningens utformning för fiskeområdet kunde utskottet konstatera att flera av de frågor som utskottet tagit upp inte återspeglades i resultatredovisningen. En positiv förändring var dock att regeringen valde att åter redovisa ett antal indikatorer och deras utveckling . Utskottet kunde emellertid konstatera att några av de indikatorer som regeringen hade använt inte redovisades till . Utskottet betonade vikten av fortsatt utvecklingsarbete kring indikatorerna. Utskottet kunde konstatera att regeringen, till skillnad , gjorde en genomgång av vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen. Utskottet fann det angeläget att även resultaten av insatserna inom sötvattensfiske, vattenbruk och fisketurism fortsättningsvis redovisas för . Utskottet tog slutligen upp att regeringen hade aviserat att man avsåg att lämna en fördjupad redovisning av fiskepolitiken till . Utskottet ville i detta sammanhang erinra om att utskottet framfört önskemål om att regeringen i en resultatskrivelse redovisar bl.a. vilken inverkan på fiskbestånden som olika statliga insatser har samt fiskenäringens betydelse för olika regioner. Utskottet lyfte även fram vikten av att regeringen i högre grad gör en egen bedömning av de redovisade resultaten för att underlätta fortsatta analyser av redovisade resultat. 4.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Resultatet av gjorda insatser Miljö- och jordbruksutskottet genomförde 2007 en uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet. I utskottets fördjupade uppföljning behandlades ett flertal frågor kring yrkesfisket, bl.a. resultaten av skrotningsinsatserna, omstruktureringen av fiskeflottan och olika fiskeförvaltande åtgärder. Vidare uppmärksammades olika problem inom vattenbruket och fisketurismen. Uppföljningen redovisades och behandlades av utskottet i budgetbetänkandet. godkände därefter vad utskottet hade kommit fram till med anledning av uppföljningen.14[ Rapport 2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2.] Av regeringens senaste skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår att uppföljningen därefter har beretts i och att regeringen avsåg att återkomma till under våren 2010.15[ Skr. 2009/10:75.] Gruppen vill här även peka på utskottets uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet och de resultat som där framkom angående övergödning, miljögifter, biologisk mångfald och fiske.16[ Rapport 2008/09:RFR3, bet. 2008/09:MJU1.] avlämnade regeringen en skrivelse till med redovisning av fiskeripolitiska insatser.17[ Skr. 2009/10:187.] I skrivelsen gav regeringen en närmare redovisning av utvecklingen inom det fiskepolitiska området. I skrivelsen redogjordes bl.a. för beståndsutvecklingen för de för svenskt fiske viktigaste bestånden samt de viktigaste fiskepolitiska insatserna för att bidra till en förbättrad situation för fiskbestånden och därmed för fiskenäringen. Vidare redogjordes bl.a. för åtgärder som syftar till en minskning av utkast samt åtgärder för förvaltningen av lax i och för återhämtningen av ål. I skrivelsen redogjorde regeringen vidare för det svenska yrkesfiskets omfattning, geografiska spridning och utveckling avseende fiskeflottans struktur, antal sysselsatta, ekonomiskt värde och lönsamhet. Olika avvägningar i utformningen av regelverket för att möjliggöra och främja det småskaliga kustfisket lyftes fram. Dessutom redovisades utvecklingen inom fiskekontrollen. När det gäller statliga insatser, som t.ex. skrotningskampanjer gjorde regeringen bedömningen att de har bidragit till en minskning av den svenska fiskeflottans kapacitet men det kvarstår en överkapacitet som fortsatt resulterar i låg lönsamhet. Regeringen redovisade i skrivelsen att har utbetalats i nationella medel och EU-medel för skrotning för perioden 20072013. Målet för det nuvarande fiskeprogrammet är att kapaciteten ska minska för demersala trålare , för pelagiska trålare och för räkfartyg . Enligt den plan som upprättade 2008 för anpassning av torskfisket skulle kapaciteten bland torsktrålande fartyg i minska med (motsvarande 1 100 bruttoton). Sex trålfartyg beviljades skrotningsbidrag och har , enligt regeringen, skrotats. Detta innebär att 1 040 bruttoton och 3 306 kW har försvunnit ur flottan till en kostnad av . Regeringen och har redovisat att skrotningskampanjerna har lett till minskad kapacitet i den svenska fiskeflottan. finns det exempel på att fiskare som har fått skrotningsbidrag har fört in nya fartyg . Gruppen har från inhämtat att sju av de fiskare som har fått skrotningsbidrag har fört in nya fartyg , varav tre trålare. Gruppen konstaterar att regeringen inte har följt upp vad detta får för konsekvenser för lönsamheten inom yrkesfisket. Gruppen kan därför inte dra några tydliga slutsatser när det gäller effekterna av de som har satsats på skrotningskampanjen. Det är mot den bakgrunden viktigt att regeringen följer den fortsatta utvecklingen av denna fråga. När det gäller det gemensamma fiskbeståndet inom EU konstaterar gruppen att nyttjandet anses vara hållbart endast för en mindre andel av fiskbestånden. Lönsamheten inom stora delar av yrkesfisket är dålig. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri och omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Gruppen slår vidare fast att det svenska vattenbruket visar ökad omsättning och att det finns en kvarstående potential att växa ytterligare. Den av regeringen valda strukturen för resultatredovisningen innebär att det inte görs någon särskild redovisning och bedömning av resultaten för verksamheten och anslagen inom fiskeområdet. Gruppen menar dock att det är viktigt att resultatredovisningen kan ge en bild av helheten i regeringens syn på resultaten inom fiskeområdet. Gruppen vill peka på att det är positivt att vissa resultat för vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism redovisas i årets resultatredovisning. Detta är en förbättring i jämförelse med . Gruppen vill vidare betona att det är positivt att regeringen lämnade en resultatskrivelse med redovisning av de fiskepolitiska insatsernas resultat. I denna resultatskrivelse togs ett flertal frågor upp som gruppen har pekat på i tidigare års uppföljningar. Regeringen har i bl.a. resultatskrivelsen framfört att det är förknippat med svårigheter att redovisa resultat av svenska fiskepolitiska insatser. Gruppen har stor förståelse för detta, men även om det är svårt bör det vara möjligt att utifrån myndigheters årsredovisningar, uppföljningsrapporter och annat material sammanställa relevant resultatinformation till för att utskottet ska kunna följa den fortsatta resultatutvecklingen inom fiskeområdet. Gruppen kan även konstatera att regeringen i årets resultatredovisning i budgetpropositionen hänvisar till de resultat som redovisades och bedömdes i resultatskrivelsen om de fiskepolitiska insatserna. I resultatskrivelsen hade regeringen möjlighet att fördjupa sina resultatanalyser. För kontinuitetens skull är det dock enligt gruppens bedömning viktigt att uppnådda resultat i form av indikatorer på ett översiktligt sätt redovisas även i den årliga resultatredovisningen i budgetpropositionen. Gruppen kan vidare konstatera att det kvarstår ett flertal önskemål när det gäller resultatredovisningen i övrigt. Detta gäller bl.a. behovet av en tydligare koppling mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag och en mer tydlig redovisning av vilka indikatorer som har använts. Gruppen kan även konstatera att det finns behov av ökad långsiktighet i valet av vilka indikatorer som redovisas. Förändringar i valet av indikatorer försvårar möjligheten för att följa utvecklingen av resultaten. Liksom tidigare kan det konstateras att redovisning av jämförbara tidsserier förekommer , vilket även det försvårar möjlighet att bedöma det redovisade resultatet. Resultaten inom fiskeområdet är beroende även av insatser som har gjorts inom andra utgiftsområden och av EU. Det är svårt att se vilka resultat som specifikt har uppnåtts av de insatser som görs inom utgiftsområde 23. Anslag för insatser inom livsmedelsområdet Inom utgiftsområde 23 finns fem anslag som är inriktade på livsmedelsområdet (se tabell 4). I årets budgetproposition föreslår regeringen bl.a. följande förändringar i anslagen : Anslag 1:18 tillförs för fortsatt satsning med nedsatta avgifter för köttkontroll vid främst småskalig slakt. Anslag 1:18 ökar med för rådgivning till livsmedelsföretag. Anslag 1:18 minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslag 1:19 minskas med för att tillföras anslag 1:28. Anslag 1:21 ökas med som en del i satsningen det nya matlandet. Anslag 1:22 tillförs till följd av att avgiften till FAO har ökat genom beslut inom organisationen och genom valutakursförändringar. Tabell 4 Utgiftsutveckling inom livsmedelsområdet () 1:20 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten 1:22 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Källa: Prop. 2008/09:1, 2009/10:1 och 2010/11:1 utg.omr. Redovisade resultat för livsmedelsområdet I det följande görs en kort sammanfattning av regeringens redovisning utifrån de indikatorer som har angetts: Andelen allvarliga avvikelser av det totala antalet av de viktigaste kontrollpunkterna från kommunernas datorbaserade kontroller i detaljhandeln är något lägre 2009 () än 2008 (). Resultatet bör enligt regeringen tolkas försiktigt på grund av stora variationer i antalet rapporterande kommuner och inspekterade kontrollpunkter mellan åren. Endast i ett fåtal fall överskreds de fastställda gränsvärdena för främmande ämnen. Gränsvärdena för bekämpningsmedel överskreds betydligt oftare. De administrativa kostnaderna inom livsmedelsområdet minskade till följd av framför allt klargöranden rörande spårbarhet av livsmedel. Antalet sysselsatta inom livsmedelsindustrin minskade med till 58 500. Antalet livsmedelsföretag ökade med till ca 3 200. Dessutom redovisar regeringen bl.a. att och har tilldelats extra medel, vilket har inneburit att exportrelaterade problem har kunnat lösas. I sin analys bedömer regeringen att livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men att det finns vissa brister, företrädesvis på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Kontrollen utförs på olika sätt och det finns för få livsmedelsinspektörer. Regeringen menar att arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta. Maten i bedöms som säker. Trots detta konstateras ibland problem med olika livsmedel. Regeringen konstaterar även att felaktiga kostvanor är en betydligt större riskfaktor än förekomsten av gifter i maten. Regeringen konstaterar vidare att livsmedelsindustrin är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Med en framgångsrik livsmedelsindustri förbättras även förutsättningarna för jordbruksföretagen. Regeringen menar att en svag produktionsökning trots lågkonjunkturen har resulterat i att livsmedelsbranschen klarat sig relativt bra. Regeringens redovisning av småskalig livsmedelsproduktion m.m. I årets budgetproposition redovisar regeringen, liksom , att de insatser som har genomförts för att främja småskalig slakt har bidragit till att 18 små slakterier har godkänts av . behandlas ytterligare 14 ansökningar om godkännande, vilket även utskottets uppföljning visade. Vidare redovisas att det nationella resurscentrumet för hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling, Eldrimner, har fått ca i projektstöd inom landsbygdsprogrammet för ett flerårigt nationellt projekt. I sin analys konstaterar regeringen att antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning ökar. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. I avsnittet Politikens inriktning gör regeringen bedömningen att utvecklingen med ett växande antal småskaliga slakterier har varit positiv. Det förs fram att den sänkta avgiften för köttkontroll bibehålls i syfte att även fortsatt gynna småskaliga slakterier och att rådgivningen till livsmedelsföretag förbättras, framför allt till småskaliga företag med potential för tillväxt. 5.2 Utskottets tidigare ställningstaganden Regeringens resultatredovisning för livsmedelsområdet I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att regeringens resultatindikatorer pekade på endast små förändringar inom livsmedelsområdet. Utskottet delade regeringens bedömning att de livsmedel som konsumeras i i allmänhet är säkra och att felaktiga kostvanor kan ses som en större riskfaktor än förekomsten av t.ex. gifter i maten. Utskottet konstaterade att det finns brister i livsmedelskontrollen, bl.a. att kontrollens utförande varierar mellan kommunerna. När det gäller resultatredovisningens utformning kunde utskottet konstatera att vissa förändringar hade gjorts när det gällde valet av indikatorer. Utskottet pekade på vikten av stabilitet i valet av indikatorer för att utskottet ska kunna följa den långsiktiga utvecklingen. När det gäller indikatorn rörande akrylamidinnehållet i vissa livsmedel, menade utskottet att det borde närmare undersökas om denna indikator var lämplig för att spegla livsmedlens kemiska säkerhet. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av insatserna för småskalig livsmedelsproduktion I förra årets budgetbetänkande behandlade utskottet sin fördjupade uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion, vilken utskottet publicerade i rapport /10:RFR1. Utskottet konstaterade bl.a. att olika insatser har genomförts när det gäller regelverket i syfte att underlätta för den småskaliga livsmedelsproduktionen och att flera myndigheter i sin verksamhet på olika sätt har verkat för att förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Utskottet konstaterade även att regelverket inom livsmedelsområdet fortfarande upplevs som krångligt, omfattande och oöverskådligt. Utskottet ansåg att det är viktigt att både fortsätta arbetet med att förenkla regelverket och förbättra informationen till företagen. menade utskottet att det är viktigt att fortsätta att uppmärksamma de små producenterna och deras särskilda förutsättningar i utvecklingsarbetet kring regelverket, både inom EU-samarbetet och på nationell nivå. Utskottet ville t.ex. starkt betona vikten av att EG-förordningar är översatta till en enkel och begriplig svenska. Utskottet ansåg vidare att det är viktigt att fortsätta arbetet med kompetenshöjande insatser hos kontrollmyndigheterna och att förbättra informationen till företagen om kraven på småskalig livsmedelsproduktion. Utskottet konstaterade att särskilt de småskaliga livsmedelsföretagarna upplever regelverk och blanketter som krångliga, varför utskottet utgick från att fortsatta insatser skulle komma att göras i syfte att förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionens fortsatta utveckling. Utskottet uppmärksammade även att det kan finnas behov av särskilda insatser från statens sida för att uppmuntra utarbetandet av nationella branschriktlinjer. Utskottet konstaterade dessutom att det fortfarande finns olika problem kring den småskaliga slakten, varför det är viktigt att dessa frågor behandlas i det fortsatta utvecklingsarbetet. Utskottet menade bl.a. att det är viktigt att hitta säkra vägar att ta hand om avfallet som möjliggör en fortsatt utveckling av den småskaliga slakten. Enligt utskottets mening måste denna fråga lösas på ett bra sätt. När det gäller godkännande och registrering av livsmedelsanläggningar, konstaterade utskottet att det fortfarande fanns viss osäkerhet hos behöriga myndigheter kring vilka krav som borde ställas på olika typer av småskaliga livsmedelsanläggningar. kunde det noteras att en förändring skulle genomföras i regelverket.