bet · GY01NU1 · 2010-12-13 00:00:00 — Insatser förordas när det gäller tillgång på riskkapital, stimulans av andra företagsformer för nya företag såsom löntagarägda företag och kooperativ, framtagande av ett skattesystem som främjar tillväxt som det är rättvist och utformning av trygghetssystem som även omfattar företagare. I motion 2010/11:N266 (S) begärs ett tillkännagivande om att behöver utveckla en modell för att stärka konkurrenskraften och för en bättre samverkan mellan staten, universiteten och högskolorna samt näringslivets aktörer. En viktig plattform i detta arbete bör vara att vidareutveckla de branschprogram som initierades 2005 men som regeringen har avvecklat. Ett tillkännagivande om vikten av att satsa på fler jobb i små och medelstora företag föreslås i motion 2010/11:N303 (S). Det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital, bättre villkor för små och medelstora företag, innovationsprogram, forskningsavdrag, regelförenkling, en förbättring av företagens möjligheter att välja karenstid i sjukförsäkringen, en förbättrad tillgång på riskkapital genom inrättande av en riskkapitalfond, investeringar i kommunikationer och en sänkning av socialavgifterna för småföretag, anför motionären. bör göra ett tillkännagivande om behovet av att kartlägga basindustrins villkor i ett internationellt och långsiktigt perspektiv, anförs det i motion 2010/11:N336 (S). Detta behövs för att basindustrin ska kunna konkurrera på lika villkor på den internationella marknaden. Basindustrin, dvs. skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna, är av största vikt för tillväxten och välståndet, säger motionärerna. De anser att tillgången på energi och energikostnaderna för den elintensiva industrin är av stor betydelse för basindustrin och att forskning och utveckling behöver prioriteras. I motion 2010/11:N356 (S) begärs ett tillkännagivande om nya gröna jobb och i motion 2010/11:N357 (S) föreslås ett tillkännagivande om att förstärka , och insatser för att skapa reella möjligheter för svenska miljöteknikföretag att expandera. Motiveringarna bakom motionerna är likartade. Enligt växer världsmarknaden för miljöteknik och uppskattas omsätta 2010. Det finns dock hinder för och risker med hur exporten av miljöteknik kan komma att utvecklas, anför motionärerna och pekar på att ett problem är bristen på stora företag en stor del av de svenska miljöteknikföretagen har färre än 50 anställda. Åtgärder för industrin efterfrågas i motion 2010/11:N371 (S). Den svenska industrin har hävdat sig väl i den internationella konkurrensen, men den nedprioritering av industripolitiken som skett oroar, anför motionärerna. De anser att det krävs en kraftfullare näringspolitik med såväl kortsiktiga verktyg för att hantera akuta kriser som långsiktiga, strategiska satsningar för att stärka den framtida konkurrenskraften. I motionen föreslås åtgärder under följande rubriker: Stärk forskning och utveckling, Uppgradera kompetensen hos arbetskraften, Riskkapital för de små företagen, Infrastruktur för effektiva försörjningssystem, Innovativ offentlig upphandling, Långsiktig energiförsörjning och Industrin och klimatpolitiken. I motion 2010/11:N227 (M) föreslås ett tillkännagivande om ett bättre företagsklimat, för att skapa fler jobb och minska utanförskapet. Entreprenörskap och företag kan inte planeras fram, men finans- och utbildningspolitiska styrmedel kan göra det mer sannolikt att framgångsrika företag kan etableras, säger motionärerna. De anser att ett viktigt led i att skapa ett där egenföretagande snarare är regel än undantag är att se till att en entreprenöriell anda genomsyrar hela utbildningssystemet. Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ges företagarna ökade möjligheter att utvecklas, anför motionärerna. Det behövs en motsvarande verksamhet som den bedrev, där frågor kring framtidens välfärd och konkurrenskraft koordineras, anförs det i motion 2010/11:N308 (M). Detta bör vara en kontinuerlig verksamhet som omfattar näringsliv, universitet, myndigheter etc. I ett första steg bör en framtidsfärdplan utarbetas för den svenska ekonomin för sektorer som IT och telekommunikation, miljöteknik, medicin, transport, teknik och industri och för potentiella framtidssektorer anser motionären. I ett andra steg bör framtidsfärdplanen kontinuerligt uppdateras när nya rön och tendenser uppstår. Även motion 2010/11:N216 (FP) tar sin utgångspunkt i arbete, och motionären efterfrågar ett tillkännagivande om att rådets arbete ska leda till konkret handling. Det har kommit många positiva reaktioner på från bl.a. , , () och Företagarna. hyser dock oro för att rådets arbete inte ska leda till konkret handling, säger motionären. Han påpekar att omfattande analyser och många förslag om åtgärder har kommit fram inom ramen för arbete. Det bör inrättas ett övergripande mål för entreprenörskapspolitiken, anförs det i motion 2010/11:N219 (FP). Den omläggning av politiken som krävs på en lång rad områden behöver ett samlat mål för att kunna realiseras, anser motionärerna och anger att fokus i en sådan inriktning ska vara på växande, innovativa företag med utgångspunkt i de krav och utmaningar som globaliseringen ställer. De statliga insatserna för finansiering, rådgivning och ekonomiskt stöd bör renodlas, och systematiska utvärderingar av politiken måste genomföras, anser motionärerna. De föreslår att ett mål ska sättas upp: att ska ha det bästa klimatet för innovativa företag i majoriteten av de internationella jämförelser som görs av renommerade organisationer. Utskottet behandlade ett antal motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning (bet. 2009/10:NU1). Utskottet redogjorde för sin syn i denna fråga och erinrade om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. I en reservation (S, V, MP) presenterades dessa partiers gemensamma uppfattning i frågan När det gäller det tidigare nämnda förslaget om Inlandsinnovation i hösttilläggsbudgeten kan noteras att utskottet behandlade detta i sitt yttrande till finansutskottet över tilläggsbudgeten (yttr. 2010/11:NU2y). I yttrandet föreslog näringsutskottet att finansutskottet skulle tillstyrka förslagen i propositionen med villkoret att regeringen återkommer till med en mer detaljerad redovisning av inriktningen av det nya bolagets verksamhet. Innan har getts möjlighet att behandla denna komplettering bör regeringen avvakta att sätta i gång den praktiska verksamheten i det nya bolaget. , som justerade sitt betänkande om hösttilläggsbudgeten (bet. 2010/11:FiU11) , gjorde samma ställningstagande som näringsutskottet. Kammaren fattar beslut i frågan . Under allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motioner ett drygt sjuttiotal om olika näringspolitiska frågor. Det handlar om företagsfrämjande (finansiering, information och rådgivning, kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund samt social ekonomi och socialt företagande), turism, rymdverksamhet och vissa forskningsfrågor. Dessa motioner planeras att bli behandlade i ett näringspolitiskt motionsbetänkande . Under beredningen av ärendet har företrädare för följande myndigheter som verkar inom näringspolitiken informerat utskottet om sin verksamhet: , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), och Verket för innovationssystem (). Företrädare för branschorganisationen har också lämnat information om sin verksamhet. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. För att uppnå en hög nivå på de privata investeringarna krävs att har ett bra företagsklimat. Politiken ska också bidra till hög produktivitetstillväxt genom att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation och lärande. Ett konkurrenskraftigt näringsliv förutsätter ett gott företagsklimat som skapas genom insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, IT, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. I en alltmer integrerad världsekonomi ökar möjligheterna men också konkurrensen för svenska företag. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är, enligt utskottets mening, avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig i en allt öppnare världsekonomi. En positiv och öppen attityd till företagande och företagsamhet är en förutsättning för ett ökat nyföretagande. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter och nya produkter och tjänster, skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Att återupprätta arbetslinjen i är att bygga en stabil grund för trygghetssystemen. Full sysselsättning är det främsta medlet mot växande klyftor och orättvisor i samhället. Regeringen bedriver en tillväxtpolitik som tar sin utgångspunkt i företagsperspektivet och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och företagstillväxt. Många politikområden är av central betydelse för företagsklimatet och därmed för entreprenörskapet och näringslivsdynamiken. Ett konkurrenskraftigt näringsliv kräver att näringspolitiken utgår från flera perspektiv. Makroekonomisk stabilitet, goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är nödvändiga för att främja tillväxt i nya och befintliga företag. Tillvaratagandet av möjligheterna till tillväxt i såväl nya som befintliga företag förutsätter att företagens kompetens- och kapitalbehov kan tillgodoses. Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar start och tillväxt av företag samt en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder för företagande. För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Nya företag etableras främst inom tjänstesektorn, där också många av de växande företagen är verksamma. De nya företagen stärker konkurrensen och bidrar därmed även till utvecklingen av befintliga företag, vilket förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning. I takt med att i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar betydelsen av tjänsteinnovationer, såsom organisatoriska innovationer och marknadsinnovationer. Tjänsteinnovationerna, som är viktiga för att öka konkurrenskraften inom såväl tjänstesektorn som varusektorn, påverkas bl.a. av regleringar, entreprenörskapspolicy, utbildning, forskning och utveckling samt konkurrensregler. Detta ställer krav på att ramverken och de näringspolitiska insatserna stöder denna utveckling. I ett par motioner (M, FP) refereras det till arbete. Rådet pekade i sin slutrapport krisen Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin (Ds 2009:21) bl.a. på att måste prioritera konkurrenskraft, omställningsförmåga och attraktivitet högre, för att säkra tillväxt på lång sikt. Den näringspolitik som regeringen bedriver och som utskottet ställer sig bakom har denna inriktning. Under utgiftsområde 24 Näringsliv ryms olika insatser för att främja start av nya och tillväxt av befintliga företag. Det handlar om mer generella insatser, såsom insatser för att främja forskning och utveckling samt innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Det rör sig också om mer riktade insatser, såsom åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund samt social ekonomi och socialt företagande. I flerpartimotion 2010/11:N361 (S, MP, V) förordas i allmänna termer ökade insatser när det gäller innovation, forskning och utveckling, riskkapital, tjänstesektorn, småföretag m.m. Alla dessa delar ingår i den näringspolitik som regeringen bedriver och som utskottet stöder. När det gäller främjande av innovationer, som tas upp i motionen liksom i andra här aktuella motioner från enskilda motionärer, vill utskottet peka på de insatser som regeringen gör vid implementeringen av den forskningspolitiska propositionen (prop. 2008/09:50). Regeringen antog vidare en strategi för ökad tjänsteinnovation. Utskottet vill också erinra om att ett enhälligt utskott, som tidigare redovisats, ställt sig bakom ett förslag i hösttilläggsbudgeten om att det ska inrättas ett aktiebolag som ska bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland och att bolaget ska ges ett kapital på . Regeringen ska återkomma till med en mer detaljerad redovisning av inriktningen av det nya bolagets verksamhet, innan den praktiska verksamheten i det nya bolaget sätts i gång. Utskottet avstyrker med vad som anförts de här aktuella motionerna i berörda delar. Utskottet noterar därvid att det i några av motionerna, som väckts av motionärer från Moderata samlingspartiet och , finns yrkanden som i stort överensstämmer med den syn på näringspolitiken som utskottet har. Det rör sig om åtgärder för ett bättre företagsklimat och hur entreprenörskap samt forskning och utveckling hos företagen ska främjas. Utskottet anser att det som motionärerna efterfrågar ligger i linje med den näringspolitik som regeringen bedriver och att något uttalande från därmed inte behövs. Utskottets förslag i korthet godkänner att det införs en ny koncernstruktur för och att regeringen ges det bemyndigande som behövs för detta. Regeringen föreslår att godkänner att det införs en ny koncernstruktur för , med bildande av ett nytt moderbolag. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att vidta därför behövliga åtgärder, innefattande att förvärva ett aktiebolag som ska ta över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för med de förtydliganden som anges i propositionen samt överföra aktierna i till detta bolag genom ett aktieägartillskott. Förtydligandena innebär att utsändnings- och överföringstjänster ska ske på likvärdiga villkor i och att den grundläggande infrastrukturen ska erbjudas över hela eller delar av . Teracomkoncernen erbjuder nätlösningar för distribution av medier och bedriver betal-tv-verksamhet. Verksamheten bedrivs under varumärkena , Boxer och Plus TV. Teracomkoncernens legala struktur har efter expansion i och blivit mindre lämplig, sägs det i propositionen. Koncernen består av sju legala enheter moderbolaget, fyra dotterbolag och två dotterdotterbolag. Fyra av bolagen är verksamhetsdrivande och tre är vilande. Det finns, enligt regeringen, ett behov av att skapa förutsättningar för effektivare styrning av koncernen, med en tydligare ansvarsfördelning mellan styrelse, koncernledning och rörelsedrivande bolag. Den föreslagna ändrade koncernstrukturen innebär att ett nytt moderbolag skapas för de existerande koncernbolagen. Dessa blir då parallella dotterbolag direkt under det nya moderbolaget, som alltså blir ett holdingbolag. Denna struktur renodlar ägarens styrning av koncernen, eftersom den egentliga styrningen av verksamheten hanteras genom holdingbolaget. För att genomföra detta avser regeringen att förvärva ett tomt aktiebolag, ett s.k. lagerbolag, till vilket aktierna i ska överföras genom ett aktieägartillskott. Därefter ska nuvarande dotterbolag överföras till det nya moderbolaget, så långt möjligt genom utdelning och sedan mot revers. För det fall regeringen inför genomförandet av den nya koncernstrukturen finner den vara behäftad med några väsentliga nackdelar för ägaren staten eller för , jämfört med den nuvarande strukturen, avser regeringen dock inte att ändra koncernstrukturen. Den nya koncernstrukturen innebär inte någon förändring av den verksamhetsinriktning som angetts av , betonas det i propositionen. Det nya moderbolaget kommer att ta över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för , men själva verksamheten kommer även fortsättningsvis att bedrivas i något av koncernens dotterbolag. Den verksamhetsinriktning som tidigare beslutat behöver dock, enligt regeringen, förtydligas så att det framgår att utsändnings- och överföringstjänster ska ske på likvärdiga villkor i och att den grundläggande infrastrukturen ska erbjudas över hela eller delar av . Om regeringen senare bedömer att det nya moderbolaget bör avyttras kommer regeringen att föreslå detta. Detsamma gäller nätverksamheten i , vilken utför tidigare beslutade uppdrag. , som var en del av , är en fristående nätoperatör som distribuerar radio- och tv-program och telekommunikationstjänster till hushåll och företag. ska enligt bolagsordningen (§ 3) bedriva utsändning och överföring av radio- och tv-program samt därmed förenlig verksamhet. Bolaget ska erbjuda programbolagen utsändnings- och överföringstjänster på likvärdiga villkor. Bolaget ska, om efterfrågan från programbolagen finns, erbjuda en grundläggande infrastruktur över hela eller delar av landet. Detta gäller under förutsättning att programbolagen enligt sina sändningstillstånd är skyldiga att sända eller överföra med den efterfrågade räckvidden i ett marknät. Bolaget ska utifrån dessa utgångspunkter och de regulativa förutsättningarna agera uteslutande affärsmässigt. Frågan om ny koncernstruktur för aktualiserades i en skrivelse till regeringen () från . Förslaget till ändrad koncernstruktur har, enligt skrivelsen, som övergripande syfte att skapa tydlighet vad gäller ledningen av koncernen och förbättrade möjligheter att utvinna synergier. Vid utskottets sammanträde lämnade statssekreterare , , information om förslaget om ny koncernstruktur för . Statssekreteraren redovisade bakgrunden för förslaget. De viktigaste skälen bakom förslaget angavs vara följande: Effektivare styrning av koncernen med en tydligare ansvarsfördelning mellan styrelse/koncernledning och rörelsedrivande bolag. Ökade möjligheter till synergier, bl.a. genom att koncerngemensamma funktioner kan placeras i moderbolaget. Tydligare rapporteringsvägar från dotterbolag till koncernledning. Ökad flexibilitet vid köp och försäljning av bolag inom koncernen. Ökad tydlighet i koncernstrukturen ger enklare extern och intern kommunikation (dvs. synligare skillnad mellan moderbolag och rörelsedrivande bolag). Bolaget har utvärderat två tillvägagångssätt för att uppnå den nya koncernstrukturen. Det ena är att låta nuvarande bli moderbolag och det andra är att skapa ett nytt bolag för denna funktion. Det senare alternativet är regeringens förslag. Det första alternativet medför vissa nackdelar, eftersom är ett verksamhetsdrivande nätbolag med ett stort antal avtal kopplade till den nuvarande verksamheten. Att flytta denna verksamhet till en annan legal enhet är komplicerat och kostsamt med en rad sidoeffekter. Att i stället inrätta ett holdingbolag utan verksamhet som moderbolag är administrativt enklare. En sådan struktur renodlar och behåller ägarens styrning av koncernen den egentliga styrningen av verksamheten i koncernen och de rörelsedrivande bolagen kommer då att hanteras från holdingbolagets styrelse. Detta kommer att ske med beaktande av både de formella bolagsrättsliga krav som gäller för dotterbolagen och externa minoritetsägares rättigheter enligt lag och avtal. Förvärv och avyttringar kommer endast att kunna ske i enlighet med den verksamhetsinriktning som angetts av och som framgår av bolagsordning, noterade statssekreteraren. Dispositioner utanför verksamhetsinriktningen förutsätter riksdagsbeslut. Utskottet delar regeringens bedömning att den föreslagna nya koncernstrukturen för ger förutsättningar för en ökad effektivitet i styrningen av koncernen. Utskottet tillstyrker att godkänner regeringens förslag och ger regeringen det begärda bemyndigandet. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 3. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. beslutar också enligt de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta sammanhang. Slutligen avslår de här aktuella motionsyrkandena. Jämför särskilda yttrandena 2 (S, MP, V) och 3 (SD). Utskottet redogör i det följande för regeringens förslag om anslag och bemyndiganden avseende de olika verksamheter och områden som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv och motsvarande förslag i motioner (se bilaga 2). Regeringens respektive oppositionspartiernas förslag redovisas övergripande. Regeringen föreslår, som tidigare redovisats, anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv på totalt . Hur detta belopp fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår av bilaga 2. Av de 32 anslagen inom utgiftsområdet svarar 12 tillsammans för av utgiftsområdets totala anslagsbelopp. I fallande storleksordning gäller det följande anslag: : Forskning och utveckling (), Näringslivsutveckling m.m. (), Institutens strategiska kompetensmedel m.m. (), Avgifter till internationella organisationer (), (), Rymdverksamhet (), Exportfrämjande verksamhet (), SGU: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (), : Förvaltningskostnader (), Turistfrämjande (), () och Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. (). I det följande redovisas de anslag för vilka regeringen föreslår förändringar jämfört med anslagsnivåer och som inte avser enbart pris- och löneomräkning. Anslaget Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (1:2), som är beräknat till ca , finansierar behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet samt utveckling av innovationssystemet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Ökningen består av en återföring på av tidigare finansiering av anslaget Rymdverksamhet (1:15), som en överföring på sker till anslaget Bidrag till (1:16). Det kan noteras att skillnaden mellan återföring och överföring är , medan den föreslagna ökningen av anslaget är , vilket förklaras av en beräkningsteknisk effekt kopplad till pris- och löneomräkning. Från anslaget (1:4), som är beräknat till ca , finansieras förvaltningskostnader och driftsbidrag till (). Av anslaget beräknas totalt användas för driftsbidrag till . har anslaget ökats med för ett förstärkt driftsbidrag till . För 20112014 föreslår regeringen att anslaget tillförs för driftsbidrag till , varav avser åtgärder för att öka utlåningen till företagare med utländsk bakgrund. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget minskas med . Anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5), som är beräknat till ca , används för näringslivsfrämjande åtgärder och till tjänsten Nystartskontoret. Regeringen föreslår att anslaget ökas med totalt sett . Bakom denna siffra finns ett antal ökningar och minskningar enligt följande. En ökning av anslaget föreslås med 2011 för det projekt som Innovatum teknikpark i driver i syfte att utveckla elbilstekniken. För en fortsatt förstärkning av satsningen på underleverantörsprogram föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anslaget tillförs under 20112014 för fortsatta särskilda insatser för att främja kvinnors företagande, som den treåriga insats om som genomfördes för kvinnors företagande och som förlängdes till 2010 med upphör, dvs. nettoeffekten på detta område är ±0. För 20112014 föreslår regeringen vidare en ökning med till förstärkta insatser i syfte att förenkla för företagen och med för förstärkta innovationsinsatser. För fortsatta särskilda insatser för miljöteknik föreslår regeringen en ökning av anslaget med , som anslaget minskar med till följd av att de särskilda miljöteknikinsatser om som bedrevs under 20072010 inte längre finansieras via anslaget.