bet · GY01SoU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Det krävs ett omfattande arbete för att reformens mål ska nås, och därför kommer detta arbete att fortsätta under hela mandatperioden 20112014. Utskottet välkomnar detta arbete och noterar att det bl.a. kommer att införas en tidsbegränsad satsning på patientsäkerhet med ett årligt stimulansbidrag enligt en prestationsbaserad modell . Det är av största vikt att den vård som erbjuds är jämlik. Det handlar om att vården ska hålla en bra kvalitet för alla och att tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män och för både utrikes födda och inrikes födda, oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Utskottet delar bedömningen att förutsättningarna för en god och jämlik vård bör förbättras. Det arbete som bedrivs inom detta område bör ges högsta prioritet. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Därmed avstyrks motion So535 (SD) i denna del. Vidare avstyrker utskottet med det anförda motion So513 (S) yrkande 2 i denna del. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:6 Bidrag till hälso- och sjukvård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottet konstaterar att regeringen under den gångna mandatperioden påbörjade en rad insatser för att förbättra svensk cancervård. Tillsammans formar de en nationell cancerstrategi. Vidare har en nationell cancersamordnare i uppgift att bl.a. främja utvecklingen av regionala cancercentrum. Utskottet ser positivt på dessa insatser och välkomnar den pågående processen i de sex regionala cancercentrumen. Utskottet vidhåller att patientföreningarna varit mycket viktiga för att uppmärksamma behov och driva på nödvändiga förändringar i vården av svårt sjuka, inte minst inom cancervården. Patientföreningarnas engagemang och ideella arbete har bidragit till en positiv utveckling av cancervården i flera avseenden och för flera cancersjukdomar. Patientföreningarna fyller även en viktig funktion i de lägen där inte den offentliga vården räcker till och där behov av mer stöd finns. Mot bakgrund av det pågående arbetet bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So230 (S), So310 (KD), So316 (C), So331 (M), So371 (S), So393 (KD) yrkandena 14, So445 (S), So446 (S), So511 (S) yrkandena 13, So559 (C) och So573 (V) yrkandena 30 och 31. Utskottet noterar att regeringen har deklarerat sin avsikt att fokusera på förbättringar av vården av och omsorgen om äldre. Utskottet välkomnar den särskilda satsning som kommer att göras så att vården i större utsträckning utgår från patientens behov genom att kontinuiteten förbättras och så att vård- och omsorgsinsatser samordnas av ansvariga vårdgivare. Det är även positivt att regeringen kommer att överväga om primärvården kan få ett preciserat äldreuppdrag. Motionerna So222 (S) och So272 (M) får anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Rett syndrom är en av ca 200 s.k. sällsynta sjukdomar. Rett Center tilldelas medel i regeringens budgetförslag. Bidraget, som legat på , omprövas för att säkerställa att de medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Utskottet vidhåller att denna ordning är tillfyllest. Utskottet noterar i detta sammanhang att det inom pågår ett arbete inom området sällsynta sjukdomar. Motionerna So326 (MP), So356 (S) och So588 (V) avstyrks. 1:8 Bidrag till psykiatri Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 1:8 Bidrag till psykiatri. bifaller även det bemyndigande som regeringen begärt under anslaget. avslår ett motionsyrkande om annan medelsanvisning under anslaget. Vidare avslår motionsyrkanden om olika psykiatrifrågor. Jämför reservationerna 6 (S), 7 (MP), 8 (V), 9 (MP) och 10 (V). Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:8 Bidrag till psykiatri. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning har regeringen tidigare, efter beslut i , gjort överföringar mellan anslaget 1:8 och andra anslag inom andra utgiftsområden, bl.a. till för ett utökat antal platser på psykologprogrammet. Överföringsbeloppen förändras i takt med att programmet byggs ut till full volym, och när det gäller psykologprogrammet vid omfattar de ca 2011 för plats- och studiemedelskostnader. Regeringen har under den gångna mandatperioden genomfört en rad satsningar inom psykiatriområdet. Regeringen bedömer att det finns behov av att göra en samlad uppföljning och analys av hur vård- och stödinsatserna till personer med en psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning utvecklas , med fokus på nytta för patienten. En sådan uppföljning kommer att initieras som komplement till den uppföljning som redan görs av på regeringens uppdrag. Därutöver har regeringens uppdrag att utveckla statistik, indikatorer och ett system för kontinuerlig rapportering och uppföljning av utvecklingen inom hela psykiatriområdet. Psykiatrisatsningen kommer att pågå även under den nuvarande mandatperioden. Det övergripande syftet är att vård- och stödinsatser ska vara kunskapsbaserade, att tillgängligheten ska vara god och att det ska finnas ett bra och varierat utbud av arbete, sysselsättning, boendeinsatser och hjälpmedel för förbättrad hälsa och förbättrat vardagsliv för personer med en psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för ramanslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Medlen ska användas för forskning inom ämnesområdet psykiatri. Den forskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Följaktligen medför finansiering av forskning i form av stöd till anställningar fleråriga åtaganden. Regeringen anser därför att för ska ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen anför i propositionen att satsningen på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin har varit mycket framgångsrik. minskade antalet väntande barn och unga i , från drygt 4 000 till ca 3 200. har antalet väntande barn och unga minskat ytterligare. Även om satsningen på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin har varit mycket lyckad behöver tillgängligheten enligt regeringen förbättras ytterligare för att det uppsatta målet ska nås . Kraven på landstingen för att få del av medlen har därför skärpts i överenskommelsen . Regeringen bedömer att användningen av sådana prestationsbaserade instrument har varit effektiv i arbetet med att öka tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin. Ytterligare förklaringar till att tillgängligheten förbättrats kan vara att satsningen genomförts tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) och att frågan har lyfts fram politiskt. Vidare anförs i propositionen att det är angeläget att barn och ungdomar med psykisk ohälsa snabbt får tillgång till rätt insatser på rätt vårdnivå. Det förutsätter att den s.k. första linjens vård och omsorg för barn och ungdomar med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom fungerar väl. Till första linjen räknas de verksamheter i landsting och kommuner som på olika sätt jobbar med barn och ungdomar. Regeringen och SKL ingick en överenskommelse om att fortsätta förändringsarbetet inom första linjens vård och omsorg. I projektet har 14 områden med landsting och kommuner från hela landet valts ut, för att utveckla ett antal fungerande modeller för samverkan mellan de aktörer i landsting och kommuner som på olika sätt arbetar med barn och ungdomar. Enligt om öppna jämförelser och utvärdering av den psykiatriska vården har andelen vuxna som väntat på ett besök på en vuxenpsykiatrisk mottagning minskat något . Patienternas upplevelse av att få vård när de behöver det har förbättrats något. Patientens ställning inom psykiatriområdet trädde nya bestämmelser i kraft i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt socialtjänstlagen (2001:453). Lagändringarna innebär bl.a. att landsting och kommuner är skyldiga att ingå överenskommelser om sitt samarbete när det gäller personer med en psykisk funktionsnedsättning samt att vid behov upprätta en individuell plan för alla som behöver insatser från både och hälso- och sjukvården. kommer, inom ramen för sitt samlade ansvar för tillsyn över både hälso- och sjukvården och , att utöva tillsyn över de nya lagbestämmelserna. Den nya bestämmelsen om att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd kan bidra till ett mer familjeorienterat arbetssätt inom hälso- och sjukvården. Till följd av bestämmelsen måste vården och dess personal se till behoven hos både patienten och dennas närstående, oavsett om patienten är ett barn eller en vuxen. Vidare kan samverkan mellan landsting och kommuner, där det länge funnits brister, förbättras eftersom landsting och kommuner nu tillsammans måste utarbeta dokument som konkret beskriver hur samverkan ska gå till. Enligt regeringen torde detta i sin tur bidra till att göra vården och stödet bättre för människor med en psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Regeringen följer utvecklingen och arbete inom området. En kartläggning som Arbetsförmedlingen gjort på uppdrag av regeringen visar att antalet arbetssökande med en psykisk funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ökat . får arbetssökande som tillhör målgruppen del av program, insatser m.m. motsvarande sin andel av gruppen funktionshindrade som helhet. Inom ramen för psykiatrisatsningen har Arbetsförmedlingen i uppdrag att i samverkan med upphandla rehabilitering och andra stödtjänster för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av en psykisk funktionsnedsättning. har ca 350 personer fått anställning (t.ex. med lönebidrag) i sociala företag, sociala kooperativ och liknande, men antalet beräknas öka markant. Regeringen bedömer att upphandling av tjänster från såväl offentliga aktörer som sociala företag m.fl. är ett fungerande tillvägagångssätt för att människor som står långt från arbetsmarknaden ska få rehabilitering och sysselsättning, som en väg tillbaka till arbetsmarknaden. Motion med anslagseffekt 2011 I motion So535 av och (SD) (delvis) yrkas att till anslag 1:8 Bidrag till psykiatri för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anser att nya inrättningar behöver skapas för verklig hjälp åt psykiskt sjuka. Fler s.k. fasta paviljonger nämns. I motion So254 av (S) begärs ett tillkännagivande om resurser till barn- och ungdomspsykiatrin. Motionären anför att psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan också ges förutsättningar för att hjälpa hela familjen. I motion So217 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att man bör se över och skapa goda förutsättningar för BUP-verksamheten i hela landet. Motionärerna anför bl.a. att det är nödvändigt att snabbt få en första kontakt med BUP. Det är dessutom oerhört viktigt att den första kontakten, då behov finns, följs upp med flera möten eller med en annan typ av vård, som bedöms lämplig. I motion So218 av och (S) begärs ett tillkännagivande om samverkan mellan BUP och kommunerna. Motionärerna anför att ingen ska riskera att hamna mellan stolarna. Det är därför viktigt att en översyn sker som möjliggör ett mer effektivt samarbete för barns och ungdomars bästa. I motion So543 av m.fl. (MP) yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om en flexibel åldergräns mellan BUP och vuxenpsykiatrin. Motionärerna anför att en gräns inte kan vara fast utan behöver vara flexibel för att förhindra onödiga avbrott och förflyttningar i känsliga perioder. Man måste vid en sådan förändring noggrant följa konsekvenserna och ansvarsfördelningen och genomföra den på ett sätt så att inga ungdomar faller mellan stolarna. I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att det i varje kommun ska finnas samverkansmodeller för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skolor, socialtjänst, BUP och ungdomsmottagningar). Motionärerna anför att de vill satsa på barn och unga. I varje kommun ska det finnas en barnens räddningstjänst en åtgärdsplan för barn och unga med svårigheter. Ansvarsfördelningen ska vara tydlig så att det inte råder några oklarheter om till vem man ska vända sig eller om vem som ansvarar för vad. I motion So361 av och (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att man bör följa upp hur övergången från barn- och ungdomspsykiatrin till vuxenpsykiatrin fungerar i alla landsting. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en sammanställning bör göras där exempel från landsting som lyckats bra i arbetet med denna övergång lyfts fram och kan verka som goda exempel för andra landsting. I motion So327 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om vikten av att hitta former för att stimulera till en ökad fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och människor med en psykisk funktionsnedsättning. Motionärerna anför att inte bara den psykiska hälsan kan förbättras av ökad fysisk aktivitet utan att även den fysiska hälsan, som ofta är eftersatt för denna grupp, kan förbättras. I motion So581 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att utvärdera den psykiatriska vården utifrån ett hbt-perspektiv. I motion So341 av (M) begärs ett tillkännagivande om att man bör se över psyk- och missbruksvården. Motionären anför att ett av många problem inom psykvården är behandlingen av de personer som både lider av en psykisk sjukdom och som har en missbruksproblematik. Ett särskilt fokus bör riktas på vården av dessa personer. I motion So307 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att det i alla kommuner ska finnas en handlingsplan med vård-, boende- och sysselsättningskedja för personer med missbruksproblem, psykiska sjukdomar och dubbeldiagnoser. I motion So239 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla samarbetet mellan berörda aktörer vad gäller de många människor som har en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning och som står långt från arbetsmarknaden. behandlade motionsyrkanden om olika psykiatrifrågor senast i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2009/10:1, rskr. 2009/10:131). Motionsyrkandena avstyrktes mot bakgrund av de omfattande satsningar som görs inom psykiatrins område (s. 39, 1 res. Under /10 behandlade socialutskottet även en rad psykiatrimotioner i samband med behandlingen av skrivelse 2008/09:185 En politik för personer med en psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (bet. 2009/10:SoU2, rskr. 2009/10:11). Av skrivelsen framgår bl.a. att regeringens politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning sammanfattas i tre huvudområden: vården, vardagen och valfriheten. För de tre huvudområdena anger regeringen fyra särskilt prioriterade delområden där satsningar kommer att göras 20092011: insatser riktade till barn och ungdomar arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning satsningar på kompetens och evidens stöd för långsiktigt kvalitets- och utvecklingsarbete. Av skrivelsen framgår även att regeringen har tecknat en överenskommelse med Kommuner och Landsting om en förstärkt vårdgaranti för insatser till barn och unga med psykisk ohälsa (s. 23 f.). Den förstärkta vårdgarantin innebär att ett besök till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin ska kunna erbjudas (i stället ) och att en behandling ska påbörjas efter ett beslut (i stället ). Regeringen har fördelat ett stimulansbidrag till huvudmännen som är avsett för insatser som syftar till att nå den förstärkta vårdgarantin . Regeringen har därtill beslutat att fortsätta ge ekonomiskt stöd till huvudmännen för att stödja den förstärkta vårdgarantin och aviserade i budgetpropositionen att satsningen kommer att fortsätta även i den mån beviljar medel för detta ändamål. Vidare framgår att regeringen och Kommuner och Landsting har tecknat en överenskommelse om en förstärkning av första linjens vård och omsorg genom att samordna berörda aktörer, exempelvis förskola, skola, mödra- och barnhälsovård samt ungdomsmottagningar. Härigenom kan dessa aktörer tidigare och på ett mer effektivt sätt fånga upp barn och ungdomar med psykisk ohälsa, vilket innebär att förutsättningarna för att dimensionera och prioritera verksamheten i den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin ökar och att vårdköerna kan kortas. Regeringen avser vidare att den verksamhet som bedrivs av Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (UPP), vilken syftar till att samla, koordinera och sprida kunskap samt utveckla tidiga insatser för barn och unga som löper risk att utveckla psykisk ohälsa, ska fortgå till 2011. Dessutom ska minst tre av de nya kvalitetsregister som ska utvecklas avse barn- och ungdomspsykiatrin. I betänkande 2009/10:SoU3 Vissa psykiatrifrågor m.m. som godkänts av ställde sig utskottet bakom regeringens förslag till ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och socialtjänstlagen (2001:453) (prop. 2008/09:193, rskr. 2009/10:12). Ändringarna innebar bl.a. att det ansvar som kommuner och landsting har att samverka enligt hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen förtydligades. Landsting och kommuner har en skyldighet att ingå överenskommelser och, vid behov, upprätta individuella planer för sitt samarbete när det gäller personer med behov av insatser från både hälso- och sjukvården och . Den vård och de sociala insatser som ges ska i större utsträckning utgå från den enskilda individens behov och förutsättningar. Utskottet anförde bl.a. följande i sitt ställningstagande (s. 14 f., 1 res. V, MP): Det bästa sättet att snabbt nå mer samordnade insatser från socialtjänst och hälso- och sjukvård är enligt utskottet att införa en lagstadgad skyldighet för kommuner och landsting att ingå överenskommelser om sitt samarbete kring personer med psykisk funktionsnedsättning. En sådan skyldighet tydliggör och förstärker huvudmännens ansvar på området utan att staten i detalj föreskriver hur det ska genomföras eller vilka verksamheter som ska bedrivas. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag även i denna del. Motionerna får anses åtminstone delvis tillgodosedda. När det gäller förslaget om upprättande av en individuell plan när den enskilde har behov av insatser från både och hälso- och sjukvården delar utskottet regeringens bedömning att sådana planer krävs för att tydliggöra och säkerställa huvudmännens gemensamma ansvar för personer med behov av insatser från olika håll. Utskottet konstaterar att den enskilde enligt förslagets utformning har en möjlighet att själv ta initiativ till att en plan upprättas. Även om det är kommunen eller som i sista hand avgör om en individuell plan behövs anser utskottet att det endast i undantagsfall kan bli fråga om att neka den enskilde en sådan plan. Därmed anser utskottet att den enskildes möjligheter att påverka tillkomsten av en individuell plan är tillräckligt tillgodosedda. Detsamma får anses gälla anhörigs medverkan vid framtagande av planen. Utskottet anser vidare att en lagreglering av nu aktuellt slag inte i detalj bör föreskriva om bl.a. sådant som tidsramar för de olika insatserna. Regeringen utsåg en särskild utredare för att se över bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård när det gäller missbruks- och beroendevård samt lämna förslag till de förändringar som bedöms vara nödvändiga för att anpassa lagstiftningen till utvecklingen inom området (S 2008:4, dir. 2008:48). Målet ska vara en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård utifrån den enskildes behov. I uppdraget ingår att ta ställning till hur kommunernas och landstingens ansvar för missbruks- och beroendevården kan tydliggöras. Utredaren ska även överväga eventuella behov av förändringar i lagstiftningen och ansvarsfördelningen mellan de båda huvudmännen för att säkerställa att personer med missbruk eller beroende får de insatser som de behöver. Utredaren ska även se över hur ansvaret för tillnyktringsverksamheter enligt lagen (1976:516) om omhändertagande av berusade personer m.m. bör organiseras för att säkerställa att den som omhändertagits får en adekvat tillsyn och omvårdnad (dir. 2008:48). Regeringen har genom tilläggsdirektiv beslutat att utredningens uppdrag ska förlängas. Redovisning ska ske (dir. 2010:120). Den psykiska hälsan är en allt viktigare del av människors upplevelse av välfärd och livskvalitet. Utgångspunkten för den förstärkning som regeringen nu föreslår är att psykiska sjukdomar ska motverkas och förebyggas i livets olika skeden. Ambitionen är att samhället ska erbjuda dem som drabbas av en psykisk sjukdom en vård som präglas av god tillgänglighet och likvärdighet. Utskottet anser att prioriteringarna är väl avvägda och ser positivt på att psykiatrisatsningen kommer att fortsätta även under den nuvarande mandatperioden. Det övergripande syftet är att vård- och stödinsatser ska vara kunskapsbaserade, att tillgängligheten ska vara god och att det ska finnas ett bra och varierat utbud av arbete, sysselsättning, boendeinsatser och hjälpmedel för förbättrad hälsa och förbättrat vardagsliv för personer med en psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning. Utskottet delar bedömningen att det finns behov av att göra en samlad uppföljning och analys av hur vård- och stödinsatserna till personer med en psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning utvecklas , med fokus på nytta för patienten. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Därmed avstyrks motion So535 (SD) i denna del. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Ett flertal motioner behandlar brister inom barn- och ungdomspsykiatrin. Enligt utskottet är det av stor vikt att den psykiatriska vården av barn och unga förbättras. Utskottet ser därför positivt på att insatser riktade till barn och unga är ett av de prioriterade områdena i regeringens psykiatrisatsning. Utskottet välkomnar bl.a. satsningarna på en förstärkt vårdgaranti, överenskommelsen om en första linjens vård och omsorg samt understödjande av den verksamhet som bedrivs av Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (UPP). När det gäller frågan om kommuners skyldighet att ha en plan för hur samarbetet och ansvaret ska fördelas när det gäller barn och unga med psykiska problem, liksom kravet på en sammanhållen modell för tidiga insatser för barn och ungdomar, konstaterar utskottet att beslutat om att kommuner och landsting har en skyldighet att ingå överenskommelser om sitt samarbete när det gäller personer med en psykisk funktionsnedsättning (prop. 2008/09:193, bet. 2009/10:SoU3, rskr. 2009/10:12). bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So217 (S), So218 (S), So254 (S), So361 (KD) yrkandena 1 och 2, So543 (MP) yrkande 37 och So573 (V) yrkande 24. Två motioner tar upp frågan om behandlingen av personer som både lider av en psykisk sjukdom och missbruksproblem. Utskottet anser härvidlag att den pågående utredningen (S 2008:4, dir. 2008:48) inte bör föregripas. Några motioner tar upp frågor om ökad fysisk aktivitet för psykiskt sjuka människor, en utvärdering av den psykiatriska vården utifrån ett hbt-perspektiv samt behovet av att utveckla samarbetet mellan berörda aktörer vad gäller människor som har en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Mot bakgrund av de omfattande satsningar som görs inom psykiatrins område samt den aviserade uppföljningen inom områdena vård, sysselsättning och rehabilitering samt valfrihet och inflytande bedömer utskottet att det inte är nödvändigt med de begärda tillkännagivandena.