bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — Därtill lyfts i propositionen fram ett antal projekt från Kommuner och Landsting (SKL) som bl.a. fokuserat på hur medborgardialogen kan utvecklas med hjälp av IT. Regeringen bedömer dels att SKL:s projekt har haft mycket goda resultat, dels att demokratiforskning och kunskapsutbyte kring medborgardialog inom EU bidrar till en högre medvetenhet om frågorna. Vad gäller satsning på demokratiforskning bedömer regeringen att det ännu är för tidigt att uttala sig om effekterna, eftersom man beräknar att resultaten redovisas . Vad gäller området dialog om samhällets värdegrund (avsnitt 9.6) anges i propositionen dels att regeringen aviserade en satsning på värdegrundsdialog i samarbete med bl.a. organisationer inom det civila samhället, dels att inriktningen på arbetet redovisades i en skrivelse (skr. 2009/10:106) vilken framhöll behovet av en utökad dialog och reflexion om vad normerna om demokrati och de mänskliga rättigheterna konkret innebär i vardagen, vilken överlämnades till och där lades till handlingarna. Därtill redogörs för arbete bl.a. hos . Regeringen bedömer i sina slutsatser (avsnitt 9.6.2) att arbetet med att förbereda och förankra arbetet med social sammanhållning har påbörjats av . Vad gäller området som rör arbetet med att motverka och förebygga hot mot demokratin (avsnitt 9.7) anges i propositionen olika bidrag och uppdrag till myndigheter (, , , Försvarshögskolan) och organisationer (SKL) i syfte att stödja dem i deras arbete mot dels våldsam extremism inom vitmaktmiljön, vänsterautonoma grupper och andra grupper som förespråkar våld för att nå politiska mål, dels att motverka ageranden av de här grupperna som kan begränsa och beskära andra individers fri- och rättigheter, dels att motverka hot och våld mot och annan otillåten påverkan på förtroendevalda som inte sällan utövas av den organiserade brottsligheten. Regeringen anför därtill att arbetet inom området hot mot demokratin initialt har fokuserat på kunskapsinhämtning om olika typer av hot mot demokratin. Av slutsatserna för området framgår bl.a. att såväl civila som offentliga aktörer är nödvändiga för att avhoppare ska kunna stödjas på ett heltäckande sätt. Vad gäller området för de mänskliga rättigheterna (avsnitt 9.8) redogörs för olika utredningar och vidtagna åtgärder. Bland annat har regeringen givit en särskild utredare i uppdrag att utvärdera regeringens nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (dir. 2009:118), och denna ska lämna rekommendationer inför det fortsatta systematiska arbetet med mänskliga rättigheter på nationell nivå. På det internationella planet har bl.a. och FN på olika sätt granskat hur uppfyllt sina internationella åtaganden på området, vilket även fortsättningsvis fäster stor vikt vid. Av propositionen framgår att för mänskliga rättigheter granskade inom ramen för en universell periodisk granskning (, UPR). Under granskningen fick 149 rekommendationer, varav ett flertal rörde åtgärder som är relevanta inom ramen för det systematiska arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Vidare framgår av propositionen bl.a. dels att Delegationen för mänskliga rättigheter besökte 80 myndigheter i syfte att stödja deras arbete för att säkerställa full respekt för mänskliga rättigheter, dels att flera myndigheter (t.ex. och ) i sina instruktioner har i uppgift att arbeta med mänskliga rättigheter i sina verksamheter. I sina slutsatser anför regeringen bl.a. att utvärderingen av den andra handlingsplanen, liksom slutbetänkandet2[ Delegationen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2010:70) till regeringen och ansvarigt statsråd. Delegationen föreslår bl.a. att ska inrätta en nationell kommission som, med utgångspunkt i internationella konventioner, ska främja de mänskliga rättigheterna i . Kommissionen föreslås bli en myndighet under .] från Delegationen för mänskliga rättigheter i , kommer att vara viktiga underlag för regeringens fortsatta systematiska arbete för att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna. I propositionen anförs dels att för att uppnå en levande demokrati, där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras, krävs att det finns starka och väl fungerande demokratiska institutioner, dels att regeringen därför kommer att fortsätta verka för en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt för olikheter mellan individer, som dessa olikheter måste rymmas inom ramarna för samhällets demokratiska grundvalar. Därför föreslår regeringen att satsningen på dialog för en gemensam värdegrund ska fortsätta . Vidare anförs att i en väl fungerande demokrati är det centralt att väljarna kan utkräva ansvar för den förda politiken och att den ökade användningen av informationsteknik kan underlätta för medborgarna att skaffa kunskap om var ansvaret för de politiska besluten ligger. Regeringen fortsätter därför verka för en effektiv och transparent förvaltning genom fokus på bl.a. e-förvaltning. Intresseområdet omfattar även ökat användar- och invånarinflytande i anslutning till begreppet e-demokrati. Regeringen fortsätter även att arbeta med frågor som rör hot mot demokratin och hot mot förtroendevalda bl.a. i syfte att motverka uttryck och företeelser som syftar till att begränsa enskildas fri- och rättigheter. Regeringen främjar också forskning om e-demokratiska processer genom finansiering via de statliga forskningsråden. Därutöver anges i propositionen enskilda åtgärder och planerade initiativ, t.ex. stimulansmedel till för utlysning till det civila samhället, vidareutveckling, synliggörande och tillgängliggörande av e-verktyg i nära samarbete med SKL, bevakning av den internationella utvecklingen gällande elektronisk röstning och vid en positiv utveckling en översyn av regeringen i frågan om e-röstning, fortsatta åtgärder i syfte att motverka och förebygga terrorism (jfr skr. 2007/08:64) och våldsam extremism samt en kartläggning av situationen för mänskliga rättigheter i grundad på rekommendationerna från FN:s UPR-granskning och andra rekommendationer och synpunkter som riktas mot av olika internationella övervakningskommittéer. Vad som redovisas i propositionen om området Demokratipolitik föranleder i detta sammanhang inget uttalande från utskottets sida. Allmänna val och demokrati Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati samt bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommuner för hjälp i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med dialog för en förstärkt gemensam värdegrund och mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . utlyste forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden 20072010. ska inom ramen för detta forskningsprogram använda medel för att stödja uppbyggnaden av ett nätverk och en nationell plattform för doktorander och forskare. bedömer satsningen som lyckad med avseende på förnyelse och forskningsinriktning. Enligt propositionen ska de sex projekt som fått medel avslutas , vilket innebär att det ännu inte går att säga något om slutliga, tänkbara effekter av medlen. Slutrapportering av forskningsresultaten beräknas ske . har också givit en forskare i uppdrag att göra en sammanställning och analys av existerande demokratiforskningsnätverk. Sammanställningen redovisades till och ska omarbetas innan den publiceras. hölls val till och . Anslagssparandet uppgick till , för respektive uppgick det till 1 858 000 respektive . Skillnaderna i nivån för anslagssparandet är kopplade till anslagsbelastningens variationer. Anslaget föreslås minska med 2011 eftersom inga insatser i samband med val genomförs . Till följd av att tillfälliga satsningar på demokrati och mänskliga rättigheter som genomförts upphör minskas anslaget 2011 med sammanlagt (prop. 2007/08:1 utg.omr. 1 avsnitt 4.9.1 och prop. 2009/10:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.10.1). Regeringen anser att anslaget bör öka med både 2011 och 2012 för det fortsatta arbetet med Dialog för en förstärkt gemensam värdegrund. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . I propositionen anförs att har forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning betalats ut av . De projekt som fått medel avslutas . Regeringen anser att forskningen inom detta område bör fortsätta då resultaten utgör ett viktigt underlag för regeringens och bedömning av demokratipolitikens fortsatta inriktning. Vidare anges att regeringen har bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden. Utnyttjandet av bemyndigandet förväntas bli lägre än vad som redovisades i budgetpropositionen eftersom man planerar att genomföra en ny utlysning av forskningsmedel först . Fortsatt stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras även fortsättningsvis. Mot bakgrund av det ovannämnda föreslås att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottet föreslår att dels anvisar till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati , dels bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:2 Justitiekanslern . Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiska rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten genom klagomålshantering, egeninitierad granskning, genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar och viss inspektionsverksamhet. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte har omfattats av grundlagsskydd. Många ärenden rör exempelvis publiceringar på Internet där webbplatsen inte omfattats av den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen, vilket innebär att ärendena ska hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. I de fall där Justitiekanslern har vidtagit någon form av åtgärd har det oftast rört sig om anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. inkom ca 3 000 skadeståndsärenden, vilket är ca 300 fler än föregående år. Drygt hälften av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten fick av 2009 ett extraordinärt inflöde av skadeståndsanspråk från enskilda som begär ersättning av staten på grund av långsam handläggning hos Regeringsrätten. Ärendena har initierats av , som är en ideell och oberoende organisation som bevakar frågor om fri- och rättigheter genom information till berörda personer. Det totala antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern 2009 var i princip oförändrat jämfört med , ca 8 400. Inkomna ärenden rörande integritetsfrågor minskade främst vad gäller ärenden om allmän kameraövervakning, vilket beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till sådan övervakning minskat. Justitiekanslern hade som mål dels att värna rättssäkerheten, offentligheten, yttrandefriheten samt en god myndighetskultur, dels att medverka till att rättstillämpningen blir effektiv och rättssäker. I propositionen anges att Justitiekanslern i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. En viss försämring har dock skett enligt regeringen vad gäller ärendehandläggningen då antalet avgjorda ärenden minskat som antalet inkommande ärenden i stort sett var oförändrat, vilket gjort att ärendebalansen ökat något. Enligt regeringen är det av vikt att Justitiekanslern arbetar för att ytterligare kvalitetssäkra och effektivisera arbetet i myndigheten och att detta avspeglar sig i resultatförbättringar. Anslagssparandet uppgick till ; budgetåren 2008 respektive uppgick det till 867 000 respektive . har inte haft några invändningar revisionsberättelse när det gäller Justitiekanslern. Regeringen anför att det är av vikt att Justitiekanslern dels kan upprätthålla en hög nivå på verksamheten utifrån det uppdrag myndigheten har, bl.a. som tillsynsmyndighet över andra myndigheter och deras ärendehantering, dels också måste kunna hantera ärendetillströmningen av bl.a. skadeståndsärenden på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Anslagen 1:1 , 1:3 och 1:5 domstolar, under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, minskas med vardera. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . I förhållande till 2010 ökar anslaget med inklusive pris- och löneomräkning. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:2 Justitiekanslern . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:3 Datainspektionen . Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Vad gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på verksamhetsgrenen . Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga och nya områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor, t.ex. utvecklingen av e-förvaltning, IT-stödet i skolor och hanteringen av patientuppgifter inom hälso- och sjukvården. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag och har utformats som fält-, skrivbords- och enkätinspektioner. Det totala antalet inledda respektive avslutade tillsynsärenden av behandlingen av personuppgifter uppgick till 149 respektive 110 (jämfört med 113 respektive 94 ärenden ). Datainspektionen har fortsatt att arbeta aktivt med sin informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Myndigheten har vidareutvecklat sin webbplats, arrangerat utbildningstillfällen för personuppgiftsombud och besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Vidare har Datainspektionen deltagit i internationellt samarbete i frågor som rör skydd för personuppgifter och personlig integritet samt i EU:s gemensamma tillsyn på dataskyddsområdet. Datainspektionens arbete med att bidra till utvecklingen av en effektiv och rättssäker elektronisk förvaltning fortsatte , bl.a. dels genom inspektioner av och samverkan med andra myndigheter (bl.a. med och i syfte att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor och klargöra gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar), dels genom framtagande av t.ex. informationsmaterial som beskriver hur personuppgifter ska skyddas i IT-systemen på den omreglerade apoteksmarknaden. I propositionen anges att av myndighetens resurser gick till verksamhetsgrenen tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade respektive avgjorde Datainspektionen 8 respektive 9 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen (jämfört med 13 respektive 19 ärenden ). Tillsynen präglades även 2009 av de tjänster som erbjuder kreditupplysningsinformation via Internet med stöd av utgivningsbevis. Dessa tjänster tillhandahålls under åberopande av grundlagsskydd, vilket innebär att kreditupplysningslagens bestämmelser om legitimt behov och kreditupplysningskopia inte behöver tillämpas när företagen lämnar ut kreditupplysningar. En översyn som genomförts inom av förhållandet mellan kreditupplysningslagen och yttrandefrihetsgrundlagen i fråga om den beskrivna problematiken har utmynnat i ändringar i kreditupplysningslagen som träder i kraft (jfr prop. 2009/10:151, bet. 2009/10:FiU32, yttr. 2009/10:KU8y, rskr. 2009/10:356). Vad gäller Datainspektionens arbete med tillstånd och tillsyn enligt inkassolagen bedömer myndigheten att inkassobolagen i allt väsentligt följer god inkassosed. påbörjades 86 tillsynsärenden och 79 ärenden avslutades (påbörjades 143 tillsynsärenden och 143 avslutades). Datainspektionen hade som mål att sträva efter att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Fokus skulle läggas på känsliga områden, nya företeelser och områden där risken för missbruk är särskilt stor. uppfyllde Datainspektionen i allt väsentligt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Målet för kreditupplysningsverksamheten har inte kunnat uppfyllas. Som framgått av det föregående är detta dock hänförligt till förhållanden som myndigheten inte råder över. Sammantaget bedömer regeringen att Datainspektionen uppnått ett i stort sett gott verksamhetsresultat. Anslagssparandet uppgick till ; budgetåren 2008 respektive uppgick det till 1 132 000 respektive . har inte haft några invändningar revisionsberättelse avseende Datainspektionen. Datainspektionens verksamhet som rör att verka för att den personliga integriteten skyddas vid behandling av personuppgifter har vidgats över tiden. Utvidgningen har skett utan att någon resursförstärkning har gjorts. Myndigheten får därmed allt svårare att klara verksamheten med bibehållen kvalitet. Regeringen föreslår att Datainspektionens ram ökas med för att myndigheten ska kunna arbeta i enlighet med de krav som åligger myndighetens tillsyn av den offentliga förvaltningen bl.a. vad gäller integritet och brottsbekämpning. Mot bakgrund av det ovanstående föreslår regeringen att anslaget 6:3 Datainspektionen uppgår till . I förhållande till 2010 ökar anslaget med inklusive såväl pris- och löneomräkning som en minskning av anslaget med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:3 Datainspektionen . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:4 . Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av svensk författningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Statens utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av SFS har ökat. För att denna tilldelning ska kunna fortgå bör anslaget höjas med och med ytterligare . Regeringen föreslår därför att anvisas under anslaget 6:4 . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:4 . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:5 . Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. huvudsakliga arbete var inriktat på att förbereda och genomföra valet till och valet till . Utifrån utvärderingar och tester som genomförts tillsammans med företrädare för länsstyrelser och kommuner har sedan valet dels förändrat valadministrationens material och arbetsrutiner, dels utarbetat nytt utbildningsmaterial, nya handledningar och manualer som stöd för länsstyrelsernas och kommunernas arbete. De nya rutinerna och materialet, som tillämpades och användes vid Europaparlamentsvalet, mottogs mycket väl och användes därför även vid de allmänna valen 2010. Inför Europaparlamentsvalet genomförde både generella informationsinsatser och insatser riktade mot grupper med speciella behov. har också lagt ned ett omfattande arbete på förbättringar och anpassningar av det gemensamma IT-stödet för valadministrationen. ansvarar även för val till , bl.a. för datastöd till valadministrationen, registrering och tryckning av valsedlar samt tryckning och utskick av röstkort och information till de röstberättigade (för en redovisning av Sametingsvalet , se avsnittet om ovan). påbörjades förberedelser inför de allmänna valen 2010, bl.a. genom upphandlingar av valmaterial, distribution och upplysningstjänst. Vallokaler ska som regel vara tillgängliga även för personer med fysiska funktionsnedsättningar. Målet för var att valet till 2009 samt förberedelserna inför de allmänna valen 2010 skulle genomföras med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. Regeringens övergripande bedömning är att har uppnått de mål för verksamheten som sattes upp och att de åtgärder som vidtagits har varit ändamålsenliga. Anslagssparandet uppgick till ; budgetåren 2008 respektive uppgick det till 365 000 respektive . har inte haft några invändningar revisionsberättelse avseende . För att ska kunna upprätthålla hög kvalitet och effektivitet i verksamheten föreslår regeringen att myndighetens anslag ökas med . Regeringen föreslår därför att anvisas under anslaget 6:5 . I förhållande till 2010 ökar anslaget med inklusive pris- och löneomräkning. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:5 . Stöd till politiska partier Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:6 Stöd till politiska partier samt bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avstyrks ett motionsyrkande om att anslaget ska uppgå till ett mindre belopp. Utskottet avstyrker nio motionsyrkanden om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om utökade krav på offentlig redovisning av bidrag till partier. Jämför reservationerna 2 (SD) och 7 (S, MP, V). Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag och delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av riksdagsförvaltningen efter beslut av . Regeringen föreslår att ramanslag 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till . Anslagsbeloppet är oförändrat i förhållande till innevarande år. I propositionen anför regeringen att det, enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Enligt 13 § första stycket lagen om statligt stöd till politiska partier prövas frågor om statligt partistöd av . Enligt 14 § tredje stycket ska utbetalningarna av partistöd göras kvartalsvis av riksdagsförvaltningen. År i den aktuella lagen räknas, enligt 12 § första stycket, som regel fr.o.m. , och stödet uträknas en gång . I statbudgeten anvisar medel till det statliga partistödet på ett särskilt anslag (6:6 Stöd till politiska partier). Anslaget ställs till regeringens disposition.