· GY01FiU1 · 2010-12-08 09:03:19 — Man betonar vikten av att snabbt ska komma tillbaka till en situation med stabila offentliga finanser. som det här uttalas har tidsperspektivet i deras budgetalternativ förkortats till ett år.Riksdagens förhållningssätt betonar att det medellånga perspektivet i budgetsammanhang är grundläggande i den statliga budgetprocessen, just för att motverka kortsiktigheten i utgifts- och inkomstbesluten och göra det möjligt att bedöma om politiken är i linje med överskottsmålet och i förlängningen i linje med långsiktigt hållbara finanser.De rödgröna redovisar inga sådana beräkningar för sina förslag . Är detta en eftergift åt och ? Det där med utgiftstak och långsiktighet har ju inte riktigt varit paroll genom tiderna. Men att du, , och det socialdemokratiska partiet skulle falla in i denna jargong trodde jag faktiskt inte.Skolbänkspolitiken gör sig påmind igen. Det ter sig märkligt i ljuset av att dessa partier skriver att de vill genomföra välfärdsreformer även efter 2011, när så ekonomin tillåter. Men om inga beräkningar av det statsfinansiella läget görs på medellång sikt ter sig dessa välfärdsreformer som just ord utan reellt innehåll.Socialdemokraternas, och ekonomiska politik håller så länge inte läraren lyfter på locket och avslöjar den oordning som råder inne i bänken. Man kan konstatera att , och gemensamma politiska innehåll inte heller håller måttet vid en närmare granskning.Ett parti som spelar i samma division är . Det är enbart en ettårig budget med förslag som i realiteten är omöjliga att genomföra även om en majoritet i skulle ställa sig bakom dem. Troligen har detta heller aldrig varit deras ambition.Regeringens föreslagna budget är ett kvitto på en balanserad ekonomisk politik i av ekonomisk oro i vår omvärld. Den bäddar även för fler reformer . Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. (Applåder)I detta anförande instämde finansminister (M). Jag kan konstatera att om jag vore skulle jag inte ta så stora ord i min mun. Vi har faktiskt sanerat statsfinanserna efter ert förra regeringstillfälle . Det kostade ganska mycket, måste jag säga.Anders Sellström pratar om skatteavdrag för gåvor, för välgörenhet, kan man väl säga. Först sänker ni skatten med 100 miljarder. Sedan vill ni införa ett skatteavdrag för att täcka de behov som finns, som ni brukar säga. Man kan konstatera att 100 miljarder hade räckt till att täcka väldigt många behov. Och det är en stor skillnad på att få sina rättigheter tillgodosedda i stället för att få det som en gåva på nåder från någon som vill stilla sitt samvete.Ett annat behov som kunde ha tillgodosetts handlar om bristen på bostäder. Vi har en rekordstor generation bostadssökande. Närmare 1,1 miljon som är födda är på väg ut på bostadsmarknaden. 216 000 unga saknar redan nu bostad och efterfrågar en sådan. Nästan hälften av landets 20-27-åringar saknar egen bostad, enligt en undersökning från . 640 000 unga kommer alltså att vilja flytta hemifrån . Majoriteten av unga efterfrågar eget boende, helst i form av en hyresrätt. visar av kommunerna upp en brist på just hyresrätter. Lösningen på detta handlar inte om att unga ska bo i andra hand eller vara inneboende, vilket är bostadspolitik. En undersökning visade att av ungdomarna ville bo inneboende och att ville bo i andra hand. Det är inget överraskande alls, men för måste det ändå ha varit en kalldusch.Min fråga till är därför: Är nästa förslag från att man ska få skatteavdrag om man låter någon flytta in på soffan i vardagsrummet? Ska det lösa bostadsbristen ? är inne på några olika områden.Efter att den här debatten är slut och beslut är fattat i kammaren kan vi konstatera att det helt plötsligt inte finns något gemensamt förslag från , och . Ni går åt olika håll, och ni har redan börjat skälla på varandra. Det kan vi börja med att konstatera. Din politik kommer alltså inte att gå att få igenom över huvud taget.Det andra vi kan konstatera är att vi ser helt olika på hur vårt samhälle ska fungera. Vi står för att man ska lyfta över mer till det civila samhället. Det handlar om att mer kunna ta ansvar i sitt närområde. Det handlar om de föreningar som finns och om att knyta band genom att kunna införa avdrag för just gåvor till ideella organisationer och föreningar. Det är det som är poängen. Vi är ett av de få länder som inte har det här i dag.Det handlar om att skapa den här gemenskapen. Vad är det som ska fungera? Vad är kittet i samhället? Man ska få det här att fungera bättre. I mitt tal var jag inne på detta, att för varje steg staten tar och bestämmer, som oftast vill, tas ansvarstagandet från enskilda människor, från familjer och från intresseorganisationer. Och det gör folk beroende av någonting.Vad händer då omvänt? Vem skyller man på om det blir fel i systemet? Jo, man skyller på staten, på politiken, på någon annan. Man tar inte det ansvaret själv.Det är detta vi vill komma åt. Vi vill skapa det här civila samhället, som mer och mer kan bli det kitt som håller ihop och kan täcka upp de luckor som någon lag över huvud taget inte kan hantera. Det är detta vi vill åt. Och det är väldigt stor skillnad på hur vi ser på de här bitarna.Bostadsmarknaden är ganska intressant. då också var med och styrde i vårt land byggdes det hälften så mycket bostäder i som i och i andra länder runt om. Varför var det så? Det har ju ackumulerats ett enormt underskott som har varit.Vad vi försöker göra nu är att skapa långsiktiga spelregler, där alla vet vad som gäller och där man inte är inne med statliga subventioner till höger och vänster för att styra och ställa. Det är ett långsiktigt arbete. Det kommer att bli lite värre innan det börjar bli bättre. Men ökar bostadsbyggandet. Det tar fart, och det är vi tacksamma för. Men det behövs mycket för att komma framåt här. säger att jag tar upp olika områden. Jag skulle vilja säga: Nej, det gör jag inte. Jag pratar om hur vi ska finansiera och se på samhället. Det handlar om rättigheter. Jag anser att en bostad är en rättighet. anser att mer och mer ska lösas genom välgörenhet. Det är en grundläggande skillnad.Jag kan inte se att bostadspolitik ska lösas genom välgörenhet eller skatteavdrag. Jag tror inte att det är det som bygger vår framtid stark. Jag skulle vilja säga: Ju mer vi sänker skatter och ju mer skatteavdrag vi för in desto svagare blir väldigt många människor, framför allt de mest utsatta, men också samhället i stort.Ett samhälle som dras isär, som nu håller på och bygger, utvecklas nämligen sämre. Individerna, som är i det systemet, mår också sämre, även de med högre inkomster. Jag skulle vilja säga att ett skatteavdrag för välgörenhet inte råder bot på det. Det får man lösa på ett annat sätt. Det handlar om att vi tar hand om varandra, att vi tar ansvar för varandra och att vi inser att vi är starka och sköra på samma gång. Både du och jag kan bli sjuka. Både du och jag kan bli arbetslösa. Både du och jag kan bli utan bostad. Låt oss då bygga ett system som håller ihop och skyddar de enskilda individerna och därmed också bygger samhället starkt.Jag konstaterar att inte alls tar ansvar för bostadspolitiken. Det enda konkreta förslag ni har är att man ska få skatteavdrag för att man låter någon flytta in i sin lägenhet. Jag tycker att det är rätt oansvarigt.Det är en enormt stor bostadsbrist. har konstaterat det länge, och vi har lagt fram förslag på förslag här i kammaren om att införa till exempel ett investeringsstöd. Vi säger också att ska omfatta hyreslägenheter. Det är ett förslag som har avvisat. Han konstaterar i stället att man ska låta marknaden sköta det här. Ja, så har det väl varit , och vi kan se att det saknas ungefär 40 000 bostäder . Vi har 216 000 unga som vill ha bostad . Din politik är inte lösningen på det problemet. Det är ganska intressant att försöker blanda ihop välgörenhet och bostadspolitik. Det är lite grann två olika områden. Men du försöker blanda ihop korten lite grann. Det får du göra om du vill; det är fritt för dig att göra det. Men det är två olika spelplaner.Vi kan konstatera att välfärdssektorn, kommuner och landsting, går mot överskott på . Det är ungefär prognosen. går man också mot överskott. Trots det ökar vi statsbidragen och ger ett extra bidrag för att kunna hantera det. Det kan vi konstatera. Det är med andra ord inte brist på resurser i välfärdsproduktionen, om vi uttrycker det så, bland kommuner och landsting. Det är inte där skon klämmer.Det andra vi kan konstatera är att detta är gjort under en lågkonjunktur och efter att jobbskatteavdragen har genomförts, alltså skattesänkningar. Trots det tillför vi mycket mer resurser till kommuner och landsting än vad någonsin har varit med om att göra. Hur kan den ekvationen gå ihop, ? Du kan grunna lite på det. Omvänt: Hur mycket ska du höja skatten för att göra det du vill göra, och vad innebär det för drivkraften att jobba och att därigenom vara med och bygga vårt välfärdssamhälle?Vad gäller bostadspolitik pratar ni i om investeringsstöd. Men det var ju det som gjorde att ni inte byggde lika mycket som vår omvärld, till exempel och och andra ställen. Det var det som hindrade det.När vi fick bort det och om vi nu får spelregler som fungerar får vi fart på bostadsbyggandet. Vi måste också komma ihåg att lågkonjunkturen slog undan benen på bostadsbyggandet. Det var ju ingen som ville köpa de bostäder som byggdes. Det är ett bekymmer, men den politik ni förde var inte det som gav fart i bostadsbyggandet. Det gjorde i stället att vi gick på halvfart i vårt land ni satt och styrde . Det går bra för i en orolig värld. Vi har kunnat ta genom den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen.Vi har tagit ansvar för offentliga finanser och har samlat de starkaste offentliga finanserna av alla europeiska länder. Vi har tagit ansvar genom att föra en expansiv ekonomisk politik - 90 miljarder i åtgärder för att hålla uppe efterfrågan och stimulera sysselsättningen. Vi har tagit ansvar genom en lång rad tillväxtreformer som ska förbättra den svenska ekonomins funktionssätt.Vi gör detta i en mycket orolig värld. är våra ambitioner klara: ska vara ett samhälle som präglas av full sysselsättning och välfärd för alla. Det är vår ambition under den här mandatperioden att fortsätta genomföra reformer som gör att sysselsättningen förstärks och välfärden förbättras.Sverige ska vara ett samhälle som präglas av sammanhållning. Jämfört med de flesta andra länder har vi klarat den här krisen med större sammanhållning och mindre ökning av klyftorna och otryggheten än praktiskt taget alla andra europeiska länder. De nordiska samhällsmodellerna med dynamik, företagsamhet, arbetslinje och ordning och reda i offentliga finanser står sig starka i en orolig värld.Låt oss hoppas att denna mandatperiods riksdagsarbete präglas av det vi vill ska prägla - sammanhållning och samförstånd. Vi ska ha ett samhälle som inte präglas av sociala klyftor, motsättningar och konflikter. Vi ska ha en riksdag som bygger på att vi har en levande ideologisk debatt men också söker samförstånd och breda lösningar när det är möjligt. Vi ska ha en arbetsmarknad där samförstånd och samtal är för arbetsgivare och arbetstagare.Sverige är en lugn ö i en orolig värld. Det är ingen tvekan om att den kris vi varnade för och har sett komma har förvärrats . Det är paradoxalt att reviderade upp sin tillväxtprognos som oron i tilltog. Det är , det är och det är - allvarliga finansiella risker som riskerar att störa utvecklingen på de finansiella marknaderna under lång tid.När det gäller vill jag passa på att tacka oppositionen, eller snarare Socialdemokraterna och , för det stora ansvarstagande de har visat för att hjälpa irländarna. Irländarna befinner sig i en politisk katharsis som kommer att prägla landet för mycket . Kan hjälpa ett annat litet land i en utsatt situation tycker jag att det är en självklarhet att vi ska göra detta.Krisen i ställer upp stora politiska utmaningar. På kort sikt måste vi skapa ramverk och krishanteringsmekanismer som gör att inte slits sönder av finansiell oro. På lång sikt måste vi lägga grunden för en större stabilitet i samhällsekonomin och offentliga finanser. Överskuldsättning i det offentliga, överskuldsättning i det privata och kortsiktighet snarare än långsiktighet måste få ett slut. Vi måste sikta på en mycket mer stabil ekonomisk utveckling.Slutsatsen för är att det finns stora risker på kort sikt. Vi är i ett läge som kommer att präglas av finansiell turbulens och oro , kvartalen, kanske året. Det finns ingenting som talar för att en så allvarlig finansiell kris som nu befinner sig i kan lösas på kort sikt.Samtidigt ska vi vara medvetna om att utvecklingen i också präglas av en mycket stark tillväxt. rapporterar att tillväxten i uppgår till . Arbetsförmedlingen presenterade en prognos i går med en tillväxt på , och strax därefter.Det är en tillväxt som drivs av hushåll som vågar konsumera därför att man har framtidstro och litar på offentliga finanser, som vågar konsumera eftersom tillväxtreformer har gjort att utsikterna för framtiden är tryggare och bättre. Vi har företag som investerar och en produktivitet i verkstadsindustrin som är tvåsiffrig. Stora investeringar och snabba effektiviseringar lägger grunden för bättre löneutveckling och ett stabilt näringsliv också i framtiden.Svensk export klarar sig bra. som vi ser den här bekymmersamma utvecklingen på världsmarknaderna ser vi att den svenska exportefterfrågan, alltså efterfrågan på våra varor, utvecklas mycket starkt. Det beror på att andra länder - , , och - har fört en politik som påminner om den i . De har vårdat offentliga finanser, genomfört strukturreformer och säkrat att man moderniserar och utvecklar samhällsmodeller som präglas av trygghet.Den avgörande frågan för alla länder är styrkan i de offentliga finanserna. Styrkan i offentliga finanser är skyddsvallen i oroliga tider. Styrkan i offentliga finanser är det som avgör om man blir en lekboll på marknaderna eller om man själv kan möta kriser.Vi har fört en expansiv politik - 90 miljarder i åtgärder. Många av dem har varit strukturella men mycket har också riktats för att stärka efterfrågan i svensk ekonomi.Vi har förstärkt arbetslinjen. Det har gjort att våra skatteintäkter kontinuerligt har överraskat positivt. Vi har förstärkt arbetslinjen, och det har inneburit att vid varje prognosuppdatering har kunnat se att utgifterna för ohälsa och utanförskap har minskat eller blivit lägre än vi räknat med.Balans och överskott är kärnan i en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är därför vi har sagt att den ekonomiska politiken ska inriktas på att komma tillbaka till balans och överskott. Vi är också praktiskt taget det enda europeiska landet som har ett utrymme att göra det utan att genomföra mycket omfattande saneringsåtgärder, vilket ju belyses av att de två andra riktigt starka länderna, och , nu genomför mycket betydande skattehöjningar och utgiftsneddragningar.Låt oss minnas att och hade en statsskuld på . De förde inte en tillräckligt stram ekonomisk politik. De tog inte upp överskotten när tillväxten förstärktes. De lät huspriser, bytesbalanser och skuldsättning dra i väg. Då gör det ont när överhettningar brister. Då gör det ont för länder som drabbas av kraftiga efterfrågefall och dramatiska tillväxtnedgångar.Vi har väldigt stora utmaningar också . har en stark ställning men också stora utmaningar. Vi har en stark tillväxt, starkare än praktiskt taget alla andra europeiska länder. Det gör naturligtvis att det finns risk för flaskhalsar i ekonomin. Det är därför av avgörande betydelse att fortsätta förstärka strukturreformerna. Det är bara genom att fler vill vara på arbetsmarknaden, fler söker jobb aktivt, fler har drivkrafter att vara rörliga yrkesmässigt och geografiskt som vi kan förena stark tillväxt med stabilitet och upprätthålla en låg inflation.Det är klart att risken för att man ska permanenta ett utanförskap ökar vid en allvarlig ekonomisk störning. Det är därför det är så avgörande att nu Arbetsförmedlingen, och understryker att strukturreformerna är nyckeln till att hålla uppe en stark sysselsättningstillväxt utan obalanser.När det gäller arbetslinjen är jobbskatteavdraget avgörande för . Vi fortsätter att förstärka drivkrafterna att arbeta.Vad gäller tjänstemomsen handlar det om att det blir företagare som vill öka sin tillväxt, anställa fler och som känner att villkoren i svensk ekonomi är goda. Det är naturligtvis viktigt att utveckla nya lärlingssystem. De länder som klarar ungdomsarbetslösheten - , och - arbetar alla med lärlingssystem och en bättre, solidare yrkesutbildning.Det här är tre viktiga reformer som vi ska göra , men ingen av dem ska göras så länge vi har underskott eller om det skulle riskera obalanser i svenska offentliga finanser.Offentliga finanser var vårt första vallöfte, och de är också vårt sista vallöfte. I varje sammanhang ska vi komma ihåg att det är överskotten i offentliga finanser som är gränslinjen, muren, skyddsvallen mellan oss och de länder som körs i en mycket hård Götterdämmerung av offentliga finanser.Det är alldeles uppenbart att tillväxt, sammanhållning och arbete hänger ihop. Det är därför vi också har genomfört många reformer; skattesänkningar för pensionärer, extrastöd till flerbarnsfamiljer, satsningar på skolan och satsningar på arbetsmarknadspolitik och aktivering. Det är det som gör att vi kan kombinera tillväxt, arbete och sammanhållning. Det måste vara vår utgångspunkt.Vi ska ha starka offentliga finanser. Vi har kunnat föra en offensiv och expansiv politik. Vi har genomfört strukturreformer. Det har vi kunnat göra därför att vi prioriterar, och det är det vi ska fortsätta att göra. Det gäller tillväxt, arbete och sammanhållning. Det är det som ska prägla vår politik på väg tillbaka till full sysselsättning . (Applåder)I detta anförande instämde , , , och (alla M) samt (FP). Vi känner igen anförandet. Trots att vi får rapporter om stor risk för permanentning av hög arbetslöshet och utanförskap, trots att vi får beskrivningar av att svensk skola halkar efter omvärlden, har i huvudsak ett svar, nämligen fortsatta jobbskatteavdrag.Tillåt mig tvivla på att det är lösningen på de stora utmaningar som väntar för svensk del. Vi är helt överens om behovet av starka offentliga finanser. Jag har välkomnat att har anslutit sig till vår linje på den punkten. Det är positivt. har lyssnat på debatten , och han är säkert också glad över att det är slut på fajten med högern om behovet av starka offentliga finanser.Det återstår nu ett antal viktiga utmaningar när vi får rekylen i svensk ekonomi. Det är stark ekonomisk tillväxt; naturligtvis efter att föll handlöst . Det är oerhört viktigt. Arbetsmarknaden vaknar till liv igen, men inte tillräckligt för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på extremt höga nivåer. finns en risk för att vi får en bostadsmarknad som visar bubbeltendenser.Det är här det kommer att krävas ekonomisk politik som är något annat än fortsatta jobbskatteavdrag. Jobbskatteavdraget är inte lösningen på utanförskapet. sade 2007 att man skulle minska utanförskapet med 200 000-300 000 personer för att kunna säga att politiken var lyckad. Det är mellan 40 000 och 50 000 fler i utanförskap nu än då. Var tredje arbetslös är långtidsarbetslös. Jobbskatteavdraget har inte på något sätt påverkat ungdomsarbetslösheten. Tvärtom!Här ligger de stora utmaningarna, det vill säga att våga föra en politik som förhindrar överhettning i bostadssektorn med stora risker och att föra en politik som minskar arbetslösheten på lång sikt och den strukturella arbetslöshet som har fördjupats under jobbskatteavdrag. Låt mig börja med att åter tacka och för den ansvarsfulla hållning man har haft när det gäller . Det är naturligtvis sant att och jag har en likartad syn på offentliga finanser. För mig är det inget problem att se samförståndspunkter mellan Socialdemokraterna och alliansregeringen. Socialdemokraterna har tagit ansvar för , och jag kan inte se att vi ska behöva skapa konflikter i onödan.Men låt mig också vara tydlig med att vi här har en ideologisk skiljelinje. Vi har förstärkt arbetslinjen. konstaterar i sin inflationsrapport att reformerna inom arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring samt skatteavdrag för förvärvsarbete har ökat incitamenten att vara kvar i arbetskraften. Vi har konstaterat att det är det här som gör att man kan kombinera en bättre konjunkturutveckling med ett starkt arbetsutbud . gör bedömningen att den ökning vi har sett av arbetskraften förstärks genom de reformer, bland annat jobbskatteavdraget och förändringar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen, som ökar drivkrafterna för arbete och därmed arbetskraften. Arbetsförmedlingen konstaterar att sammantaget har den utbudshöjande politiken haft avsedda effekter.Alla de som har att bedöma hur arbetsmarknaden fungerar konstaterar att åtgärderna har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt. Det är avgörande för att människor ska vara i arbetskraften och att vi följaktligen ska klara en lägre arbetslöshet utan att vi får flaskhalsar och stigande inflationstryck. Trots det är den beskrivning av det som våra ansvariga myndigheter gör närmast en alldeles korrekt beskrivning av motsatsen till det som Socialdemokraterna föreslår. Man vill ta tillbaka reformer som främjar arbetskraftsutbudet och man vill höja skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Det är naturligtvis en politik som skulle leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning och som skulle ta oss ifrån full sysselsättning tillbaka mot ett permanent utanförskap. Arbetsutbudet ökar framför allt för att befolkningen ökar. Den har ännu inte påverkats - vågar jag säga - av några jobbskatteavdrag. Det är helt andra drivkrafter som har lett till den befolkningsökningen.Det vi ser är att jobbskatteavdrag för - en gigantisk summa - inte har lett till att utanförskapet har minskat, inte har lett till att de som står längst från arbetsmarknaden har kommit närmare arbetsmarknaden. Tänk vilken alternativ användning som hade varit möjlig med de resurserna; både med skattelättnader - det tycker människor är positivt - och med aktiva insatser för att vårda arbetskraften. Det som har inträffat är att sammantaget 75 000 utförsäkras från sjukförsäkringen till 2014. Då får du en bild av att arbetsutbudet plötsligt ökar. Men återflödet till sjukförsäkringen är stort. Människor kommer svårt sjuka till Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen säger att man inte har möjlighet att ordna ett jobb åt en person. Någon enstaka procent har fått jobb. Resten utförsäkras, blir socialbidragsberoende och knackar sedan på porten till . Så fungerar inte en klok arbetsutbudspolitik.Om man ska ha ett rejält arbetsutbud satsar man på människor så att de är anställningsbara. Här har stora skattesänkningar gjort att det inte finns några resurser. Därmed slås de ut från arbetsmarknaden.Trots att vi har en mycket stark ekonomisk utveckling, trots att vi har en jobbtillväxt, räknar alla myndigheter med att vi i bästa fall är tillbaka på en nivå på arbetslösheten som var den som gällde när tog över 2006. Det är ingen särskilt attraktiv utveckling för ett land som behöver en större andel av befolkningen i arbete.Vilka planer för framtiden har ? Jo, det är att ordna ett seminarium med planer på i - hör och häpna! Det kommer inte att lösa de stora utmaningarna vi står inför. Jag vill tacka . Knappast någon tydliggör bättre än att Socialdemokraterna överger arbetslinjen. Det är den tydligaste, rakaste, rödaste linjen i politiska alternativ. Det ska inte löna sig att arbeta. Aldrig ska de som arbetar få stå främst i kön. Det spelar ingen roll om , , Arbetsförmedlingen, ESV, IFAU, , kommissionen eller vem ni vill drar samma slutsats: Åtgärderna fungerar och bidrar till att vi nu klarar en högre sysselsättningstillväxt utan flaskhalsar. AF talar om 150 000 i sysselsättningsökning. Utanförskapet är på väg att börja minska och arbetslösheten pressas tillbaka.Det är naturligtvis inte tillfredsställande innan vi är framme i full sysselsättning.