bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — Ungdom är en åkomma som går över med tiden, om man har tur och överlever. Så sade en äldre gentleman, redaktör på min gamla arbetsplats. Han var då i ungefär min nuvarande ålder.Som man haft det som ung, så har man det ofta senare under livet. Om vi haft ett slitsamt liv får vi det ofta även när vi blir äldre. Med det menar jag de som arbetat hårt och haft ett krävande jobb, som slitit ut kroppen i byggsvängen, lyft gamla och sjuka eller kanske jobbat med psykiskt tufft arbete inom vården och känt att de aldrig räckt till och att både kropp och själ tagit stryk. Den som har ett medfött handikapp och aldrig riktigt kommit in i jobbsvängen och tjänat några pengar får inte heller vid pensionen njuta sitt otium.För de kvinnor som varit sjuka i långa perioder och för dem som stannat hemma med ungarna när de var små och som är pensionärer gäller att de får fortsätta att leva med små marginaler, att suga på ramarna. Många har kanske haft ett arbete på deltid men någon större inkomst har de inte haft, och därmed blev det kanske inte så många pensionspoäng heller. De har det tufft . En garantipension är inte mycket att hänga i granen, och kostnaderna för läkemedel, mat och hyra måste betalas. Och hyran stiger.Om vi rödgröna hade regerat skulle vi ha höjt bostadstillägget mer än regeringen för just den grupp som så väl behöver det. Det är bra med bostadstillägg, men först en rejäl pension - egentligen.Mer behöver göras för alla som är pensionärer och som byggt upp ett rikt land med stora resurser, ett land som verkligen kan skapa världens bästa välfärd. Men tyvärr är rikedomen inte rättvist fördelad, och orättvisorna ökar i högerregeringens Sverige.Herr talman! Morgondagens pensionärer har att se fram emot pensioner som det bromsas, och tricksas med. Vi får kuvert och andra kuvert och vi ska välja och vraka bland fonder. Vi har alla blivit handlare på börsen. Men några av oss vägrar och hoppas att vi ska klara oss i alla fall. Andra, de som har gott om pengar, tar privata pensionsförsäkringar. De som har allra mest pengar får pensionsförsäkringar och bonusar för miljoner, många miljoner dessutom, av företag som de jobbar för - eller kanske är det företagen som jobbar för dem. Vd:ar och gd:ar som aldrig blir mätta på bonusar och miljoner, det är de som får.För alla andra ser det inte så muntert ut. Inkomstpensionen sänks med . För en ålderspensionär med i inkomstpension betyder det en sänkning med . Det är mycket pengar med tanke på inkomsterna.De ekonomiska riskerna i det nya pensionssystemet har överförts från staten till de enskilda pensionärerna. Ni har säkert hört det förut, men det förtjänar att upprepas. , folkpartist och en av de politiskt ansvariga bakom pensionsreformen, sade att det nya pensionssystemet skulle vara stabilt till nästa istid. är istiden här. Systemet var inte stabilt nog att klara ens den första allvarliga finanskrisen.Inför valåret ändrades beräkningsreglerna så att de stora sänkningarna av pensionerna skulle komma efter valet. Det är tryggast så för dem som vill vinna val.Detta är knappast ett hållbart system, och det måste till skatteförändringar eller nya fiffiga beräkningsgrunder varje gång pensionssystemets svagheter ska rättas till liksom de praktiska konsekvenser det får för pensionärernas ekonomi. Ett sådant pensionssystem, menar , måste förändras i grunden. Staten och samhället måste ta de ekonomiska riskerna - inte de enskilda pensionärerna. Den största frågan just nu är att avskaffa den automatiska broms som faller in när pensionssystemet är underfinansierat och börsen faller, vilket därmed sänker pensionerna. Pensionärerna har fått bära en tung börda till följd av de förändringar som gjordes i den generella välfärden . Många pensionärer, framför allt kvinnor, har svårt att få pengarna att räcka till och känner sig besvikna över att inte värderas högre i arbetslivet. Även många unga tror att de kommer att få svårt att klara sig på sin pension . Förhoppningarna om en pension som går att leva på ställs på börsen, som våra pensionspengar används för att öka den riskfyllda spekulationen, vilket i sin tur ökar otryggheten. är mycket kritiskt till den här utvecklingen. Vi reserverade oss mot principerna bakom det här systemet.Vår huvudkritik då som handlar om det nya pensionssystemets brist på förutsägbarhet, de ökade spekulationerna och att det bidrar till ökade klyftor i samhället. Det är genom att man säger upp det solidariska kontraktet som det nya systemet skapar djupare klyftor mellan dagens gamla och dagens unga, mellan hög- och låginkomsttagare och mellan kvinnor och män. ATP-systemet var ett kollektivt system riktat till individen. Det var framvuxet ur en av den svenska arbetarrörelsens största och viktigaste klasstrider. Som sådant skapade ATP-systemet ett kontrakt mellan generationer, och det är just i den aspekten som det nuvarande pensionssystemet har sina allvarligaste brister. I och med det har vi lämnat ett stort offentligt sparande till förmån för ett privat. Vi har gått från ett förmånsbaserat system till ett avgiftsbaserat, och från ett helt arbetsgivarfinansierat system till ett delvis egenfinansierat. Det vi har att förhålla oss till är ett ganska komplicerat, svåröverblickbart och administrativt dyrt system som faktiskt missgynnar väldigt stora delar av befolkningen.Herr talman! Bärande princip i det pensionssystem som infördes är den så kallade livsinkomstprincipen. Man säger att den ska ge jättebra möjligheter för enskilda att påverka storleken på pensionen genom att öka sina inkomster, alltså att jobba mer. Men så är det ju inte i verkligheten. Det är väldigt missvisande. Alla de fakta som finns visar att män och kvinnor än så länge inte har samma möjligheter att öka på inkomsterna under sin sammanlagda livstid. menar att det nuvarande pensionssystemet därför diskriminerar kvinnor som grupp och att det skapar klyftor mellan pensionärer. Sanningen är att de stora förlorarna i det nya pensionssystemet är LO-arbetare och kvinnor som grupp. Den som tvingas till arbetslöshet eller sjukskrivning under delar av sitt yrkesliv drabbas i det nuvarande systemet direkt genom sänkt pension. Vi vet att arbetslöshet och sjukskrivning är vanligare bland LO-kollektivets medlemmar än i andra grupper. Systemets syfte påstås vara att motivera arbetstagare att skaffa sig högre pension genom att arbeta längre. När det inte finns några jobb, vad gör man då? De stora grupper med arbeten som sliter ut kropp och själ till låga löner och ofta har dubbelarbete orkar sällan arbeta tills de är . Det gör att möjligheten för en metallarbetare eller en undersköterska att höja pensionen genom att jobba mer är ett teoretiskt och därmed cyniskt resonemang.Vi vet att än utför kvinnor mer obetalt arbete. De tvingas oftare till deltid och betalar därför också för sin egen arbetstidsförkortning med längre lön och därmed lägre pension. Den diskriminering som drabbar kvinnor som grupp på arbetsmarknaden fortsätter alltså hela livet igenom med lägre pension, eftersom konstruktionen har anpassats efter ett manligt arbetslivsmönster.Men det finns de som har tjänat på reformen. Det är de förvaltande kapitalinstituten. De har faktiskt tjänat miljarder. Förvaltningen av premiepensionen kostade mer än dubbelt så mycket som betalades ut i premiepension 2009. 869 miljoner betalades ut, men det kostade att betala ut pengarna. Jag måste säga att de farhågor som vi hade tyvärr har besannats med råge.Herr talman! Vi kan konstatera att dagens pensionssystem inte höll för den första finansiella krisen och att det är hög tid att vi gör en parlamentarisk översyn. Systemet har visat sig vara instabilt. Regeringen menar däremot att pensionssystemet är stabilt och skriver i budgetpropositionen att det är av särskild vikt för dem med små marginaler. Enligt regeringen är alltså bromsen och sänkningen av pensionen särskilt positiv för personer med små inkomster. Jag kan säga att varken jag eller mitt parti delar den uppfattningen.I budgetpropositionen säger regeringen också att man vill föra en dialog med Pensionsgruppen om ändringar i LAS. Men lagen om anställningsskydd är väl inte en del av det nya pensionssystemet? Pensionsgruppen är väl inte något organ i och inte heller någon myndighet? Vill partierna bakom det nya pensionssystemet prata med varandra får de naturligtvis göra det, men det är inget skäl att överge normala former för hantering av riksdagsärenden. Pensionssystemet måste bli stabilt och förutsägbart. Pensionerna ska följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen. Pensionssystemet ska garantera att även de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och se till att kvinnor inte missgynnas. Och utvärderingen ska givetvis vara öppen för alla partier och ske i dialog med bland annat pensionärsorganisationerna.Jag vill bara understryka att inte vill ha tillbaka det gamla ATP-systemet, men vi vill se ett annorlunda system än det vi har i dag.Till slut vill jag framhålla att vi tycker att det är dags att utreda vårt framtida pensionssystem i en parlamentarisk utredning. Jag yrkar därför bifall till reservation 23 och till reservation 11, som jag glömde nämna tidigare. Jag skulle vilja börja med att upplysa om hur det ligger till med avgifterna i PPM-systemet. Den jämförelse hon gjorde är nämligen inte adekvat. Att ställa kostnaderna för förvaltning mot utbetalningarna från PPM-systemet är helt irrelevant. Ännu har ju inte särskilt mycket pengar börjat betalas ut från systemet, utan än så länge handlar det om att spara pengar för förvaltning. Då är det klart att förvaltningskostnaderna är stora i förhållande till det som betalas ut . Det förstår vem som helst. Så kommer det dock inte att se ut , när folk börjar få ut PPM-pengar i högre grad.Som jag sade i mitt anförande satsar mest av alla partier på att ge mer pengar i plånboken till pensionärer, men vi satsar pengar som vi har. Problemet med att plocka bort bromsen, som parti vill göra, är att vi då hamnar i en situation där vi satsar pengar som vi inte har. Jag undrar hur har tänkt sig klara av det ekonomiska åtagande som det skulle innebära att inte ha bromsen. Var tar vi de pengarna ifrån? Det är lite svårt för mig att säga var vi skulle ha tagit de pengarna ifrån. Hela systemet är vi inte bara tveksamma till, utan vi ifrågasätter det helt och hållet. Det är ingen felaktig siffra att det kostar 1,7 miljarder att betala ut en hälften så stor summa. Det är ju rimligt i sig. Men det är inte hela sanningen, och vi i säger inte att vi sitter inne med sanningen om hur vårt framtida pensionssystem ska se ut.Vad vi vill är att det ska tillsättas en parlamentarisk utredning som ser över om systemet verkligen är hållbart till nästa istid när det redan på något sätt har frusit fast och man måste tricksa och fixa och backa och bromsa varenda gång det händer något i systemet. Jag vet inte hur det skulle se ut. Jag tycker dock att det vore rimligt att det i en pensionsgrupp sitter inte bara de av partier som var överens om att införa det här systemet. Det börjar nu få på nacken. Då kanske man också måste se över pensionssystemet. Det finns kanske andra sätt att lösa det som är hållbara och till exempel också är kopplade till inkomstbortfall, så att man inte bara måste lita till börsutvecklingen utan också kan se till inkomstbortfallsprincipen. Nej, jag har alltså inget facit eller något svar. Vi bjuder in och tycker att vi borde tillsätta en parlamentarisk beredning där samtliga riksdagspartier naturligtvis ska vara med. invändning bygger på felaktiga antaganden. Det är mig veterligen inte 1,7 miljarder som är en kostnad för utbetalningar, som du repeterar. Det är en förvaltningskostnad för PPM-fonderna. Det är en helt annan sak. Det kan inte ställas i relation till utbetalningar.Det är samma sak som om jag har privat fondförsäkring. Jag betalar en förvaltningsavgift även fast jag inte plockar ut en krona. Det är upp till mig. Det är därför att jag har ett kapital som växer. Det kostar pengar det också. Men förhoppningsvis ger det ett mervärde i förlängningen.Problemet med ett system där man inte har någon form av inbromsningseffekt när det inte finns statsfinanser att bära pensionssystemet är att man riskerar att få en situation som i och inte minst i . Där finns inte en ekonomisk grund för de pensionsutbetalningar man har. Det kanske är kul så länge det varar. Men när det väl faller så faller det samman rejält.Jag tycker att det är mer ansvarstagande att ha ett system som har en bromseffekt av något slag där vi begränsar utbetalningarna när det inte finns ekonomiskt utrymme. har det fallit ut ganska väl. är första gången som bromsen faller in. Det går att kompensera, som vi har bevisat i vår budget, med att satsa mer på sänka skatten för pensionärer.Samtidigt hade vi ändå kunnat få en positiv nettoeffekt för pensionärerna utan att för den skull riskera att äventyra statsfinanserna. Att det kostar pengar att förvalta är egentligen inte det stora problemet. Det stora problemet är att vi först och främst har en likabeskattningsprincip. Vi tycker att inkomst ska beskattas lika oavsett det är pension, a-kassa eller vilken typ av inkomst man än har. Det är inte givet att man ska straffas för att man inte arbetar. Men det är regeringens arbetslinje.Det är svårt att säga hur det nya pensionssystemet skulle kunna fungera på ett bra sätt. Du jämför oss med . Det låter sig inte riktigt göras. Vi har möjlighet att arbeta tills vi är . Väldigt många gör det också, och vi vill att människor ska arbeta ännu längre. I var det vanligt att människor pensionerades vid 52 eller ålder.Det är klart att det kostar pengar när fullt friska arbetsföra människor i sina bästa år går i pension. Men det är inte en utveckling som någon av oss här vill se, såvitt jag känner till. Det handlar om att vi ska jobba längre upp i åldrarna därför att vi dess bättre blir friskare och också gärna vill vara med och bidra. Att jämföra oss med är därför inte ett dugg relevant i sammanhanget.Det finns en ödmjukhet. Men vi vill ha system som i varje fall bygger på ett kollektivt gemensamt ansvar för pensionen och inte på att var och en ska bli sin egen spekulant på börsen. Det tycker inte vi är rimligt. En parlamentarisk beredning skulle med lite olika förutsättningar kunna komma fram till någonting bra. Det tror vi på. En av de viktigaste frågorna som finns för ett land att hantera är hur ersättningen blir till de människor som lämnar arbetslivet. Tittar man ut i världen kan man lätt konstatera att de finns en uppsjö av system som på olika sätt försöker fylla pensionärernas behov av försörjning. Det finns förmånsbestämda system där man redan i förväg kan få veta vilken pension man kommer att få i procent av sin slutlön. Det finns också konstruktioner av avgiftsbaserade modeller där pensionen bestäms av hur mycket ekonomin har växt under inbetalningstiden.Sveriges första pensionssystem, den så kallade folkpensionen, kom 1913, som vi har hört tidigare här . Modellen var enkel. Man fick ett litet belopp lika för alla när man fyllt . Det kan vara intressant att veta att medelåldern i var . Det gjordes ändringar i systemet på både . var det ett grundsystem lika för alla, men man tillförde änkepension och andra förmåner vid för tidig död. Det kan också vara intressant att veta att kom den så kallade utredning om pensioner. Det var ett förslag där folkpensionen fortfarande var grunden som man sedan byggde på med avtals- och tjänstepensioner. Det kan också vara av intresse att det florerade en rejäl debatt inom Socialdemokraterna mellan och om man skulle fortsätta med en grundpension som hade gällt eller gå in på ett inkomstrelaterat system.I slutet av 1950-talet kom den stora förändringen av pensionssystemet då ATP infördes. Beslutet fattades med minsta möjliga marginal, och den föregicks av en stor debatt på vilken väg man skulle gå i pensionsfrågan. Det var också ett paradigmskifte på det sättet att man nu fick en inkomstrelaterad pension utefter vad man tjänade upp till ett visst tak. Pensionsåldern var fortfarande , och den sänktes inte till nuvarande . Det är också intressant att veta att förutom sänkningen av pensionsåldern byggde man ut förmånerna så att fler människor omfattades och att ersättningarna blev högre i det nya ATP-systemet. Detta gjorde det naturligt att man fick höja avgifterna ett stort antal gånger.Efter ett flertal utredningar kom en stor majoritet i riksdag fram till att man måste göra om pensionssystemet om det skulle hålla . Den så kallade fempartigruppen låg bakom det förslag som slutligen kom. Ett annat alternativ skulle vara att höja avgifterna i ATP-systemet till betydligt högre nivåer, men detta ansågs redan då orealistiskt om man ville ha en växande ekonomi med fler i arbete.Detta nya system som infördes är mycket mer kopplat till just arbete, precis som det var i utredning . Det är samma grundkonstruktion. Man tjänar in sina pensionspoäng krona för krona upp till en maximinivå, och som man har lön räknas till pension om man bara kommit över en viss miniminivå. Dessutom så finns det inte längre någon övre gräns som man kan tjäna in en bättre pension.Men en sak måste poängteras helst , eftersom många inte har klart för sig hur pensionssystemet är konstruerat. Det är att dagens arbetstagare genom pensionsavgifter betalar dagens pensioner, och framtidens pensioner betalas av framtidens arbetstagare.Det är alltför många som fortfarande tror att deras pensionsavgifter har betalats in i några AP-fonder, och där ligger pengarna och väntar på dem tills de går i pension. Det är egentligen bara premiepensionerna som har den konstruktionen. Där ligger pengarna i bästa fall och väntar på dem.Dessa AP-fonder, eller buffertfonder som de också kallas, är bara en liten del av den totala pensionsskulden till befolkning. Någonstans mellan en åttondel och en tiondel av den totala skulden finns i dessa fonder. Deras uppgift är att mildra och utjämna skillnader mellan generationer och konjunkturer.Herr talman! Därför är det viktigt att poängtera att det finns bara en sak som kan betala pensioner och ge systemet stabilitet , nämligen arbete, arbete och åter arbete. Det är just därför som alliansregeringen benhårt i alla lägen prioriterar och stimulerar återgång till arbete.Det är heller ingen nyhet för någon att det nya pensionssystemet som konstruerades är mycket stabilare och robustare än det tidigare. Det är ett eget självgående system som ska ticka och gå utan att politiska hänsynstaganden ska ändra förutsättningarna för att få pension. Jag anser att detta är i grunden bra, för det ger systemet en möjlighet att verka över blockgränserna utan stora och snabba förändringar för de försäkrade.Vi ska också veta att många länder är mycket nyfikna på vårt system och avser att införa hela eller delar av detta i sina egna stater. Detta är ju som bekant alldeles nödvändigt i många länder inte minst i , eftersom de har undermåliga pensionssystem som inte kommer att hålla till. Det är just av den anledningen som tagit upp denna viktiga fråga för hela samarbetet i Europa.Men det hindrar inte att vi står inför stora utmaningar framåt. Den demografiska utvecklingen i vårt land gör att pensionssystemet utsätts för stora påfrestningar. Den stora fyrtiotalsgenerationen har börjat gå i pension, och detta gör att det kommer att fattas människor på många arbetsplatser, inte minst i vården.För några år sedan gick det tre arbetstagare på varje pensionär. kommer den siffran vara två arbetstagare på varje pensionär. Dessutom kommer situationen att se så ut även i andra länderna i , även om den högsta "peaken" är lite längre fram i tiden som genomsnitt i . Detta kommer att innebära ett stort arbetskraftsbehov, precis som vi har pratat om tidigare i ett par andra frågor.Dessutom blir vi allt äldre i västvärlden. Medelåldern har ökat med i . Medelåldern beräknas dessutom att öka fem till , detta på samma gång som vi sänkt pensionsåldern sedan starten 1913.Vårt svenska pensionssystem tål och är konstruerat för denna typ av förändringar. var förut inne på att pensionssystemet är utsatt och i fara. Det är det inte alls. Däremot kan det bli en sänkning av pensioner för de enskilda. Men det återkommer vi till.Pensionsnivån riskerar som sagt att bli för låg om man inte har tillräckligt med tjänstepension. Därför har vi utmaningar som handlar om att lösa dessa frågor om en högre pensionsålder för utträdet från arbetsmarknaden. Pensionsgruppens framtida sammanträden kommer att ha detta som en hög prioritet. Kan vi hålla pensionsåldern eller finns det en möjlighet att höja den?Om vi ska göra detta är det också viktigt att ta hänsyn till de människor som inte orkar fortsätta till en högre pensionsålder. Jag ger er rätt som har varit inne på de frågorna. Därför är det viktigt att vi kan få ett så flexibelt system som möjligt för vilken ålder man inträder som pensionär på heltid.Herr talman! Vi har en stabil majoritet för vårt svenska pensionssystem. Det är fem partier över blockgränserna som tagit sitt ansvar för att har fått ett stabilt pensionssystem som ska klara olika påfrestningar från allt från demografi och ökningar av medelåldern till kraftiga konjunkturväxlingar.Jag har några frågor till de rödgröna partierna. Tydligen har inte möjlighet att vara kvar, men jag får säga till : Så länge som jag varit med i socialförsäkringsutskottet har ni klagat och opponerat er mot vårt nuvarande pensionssystem. Så även i dag.Då blir min fråga till er: Vad är det ni vill ha i stället? Ni ville tydligen inte heller gå tillbaka till det gamla ATP-systemet. Är det pensionssystem som står som föredöme? Ni måste faktiskt svara, . Att bara säga nej håller inte i längden. verkar det som att ni ska sätta in det ideala pensionssystemet som ger eller någonting. Men någon ska betala, och det blir den arbetande befolkningen som betalar till sina egna pensioner. Det håller inte.Till Socialdemokraterna vill jag säga: Ni har varit kritiska till Alliansens jobbskatteavdrag, även om ni godtagit de flesta av dem efteråt. I er retorik om jobbskatteavdraget har det låtit som om pensionärerna har fått höjd skatt jämfört med ni hade makten fram till 2006.Ni vet mycket väl att det inte är så. Vi har sänkt skatten för pensionärer om vi räknar in den kommande skattesänkningen . Den skattesänkningen har sammanlagt varit på 12,8 miljarder, alltså nästan 13 miljarder.Om jag inte missuppfattar något gjorde ni inte en enda skattesänkning på de ni regerade . Jag vet att min företrädare hade flera meningsutbyten med er just om detta.Ändå hördes det i valrörelsen att pensionärerna hade en perverst - det var faktiskt det ordet som användes - hög skattenivå som hade blivit högre med alliansregeringen. Men sanningen är att skattenivån var på socialdemokratisk nivå och att den blivit lägre med den borgerliga regeringen.För att ytterligare styrka detta har jag tagit fram siffror på hur det ser ut för pensionärerna mellan och nu . En garantipensionär född eller senare fick, när ni hade makten , netto. kommer samma pensionär att få . Det är en höjning på , vilket är en höjning på . Det är inte så dåligt när man betänker att vi har haft den största lågkonjunkturen sedan 1930-talet.Dessutom har vi höjt bostadstillägget under mandatperioden.När det gäller en pensionär som tjänar betydligt bättre, nämligen brutto, som man tagit här som exempel, har denne pensionär efter skatt . Det är en höjning med , detta trots lågkonjunkturen.Det tycker jag är ganska bra jobbat av Alliansen, även om det hade kunnat vara ännu bättre.Jag såg till min glädje i en undersökning som AMF hade gjort att våra pensionärer hör till de nöjdaste och lyckligaste i och att deras disponibla inkomst ökat precis som jag nu har visat. Så lät det inte riktigt i valrörelsen om man gick in i en rödgrön valstuga.En av de saker som vi och De rödgröna inte är överens om i nästa års budget är att de vill höja bostadstillägget lite mer än alliansregeringen, nämligen från till .