bet · GY01UU9 · 2010-12-17 00:00:00 — Kvinnor måste därför ha god hälsa, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa, och ges möjlighet att försörja sig oavsett civilstatus. Detta innebär att investeringar i och stöd till näringslivsutveckling för kvinnor i samarbetsländerna är centralt. Kvinnors yrkesfärdigheter och möjligheter att starta och driva företag måste stärkas och könsdiskriminering på arbetsmarknaden måste motverkas. Utveckling av näringslivet i partnerländer är av stor vikt både för kvinnors entreprenörskap och för deras möjlighet till lönearbete med anständiga villkor. En mycket viktig del i arbetet är att undanröja juridiska och kulturella hinder för kvinnors äganderätt, tillgång till naturresurser, lika rätt vid skilsmässa och vad gäller arv och icke-diskriminering på arbetsmarknaden. Kvinnors tillgång till hållbara energikällor ska också främjas. Jämställdhet är inte enbart en kvinnofråga utan omfattar såväl män och kvinnor som pojkar och flickor. Attityder och värderingar kring könsroller och fördelningen av makt upprätthåller könsdiskriminering. Det tar sig bl.a. uttryck i könsförtryckande beteenden, exempelvis olika former av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor inklusive det utbredda sexuella våldet och andra kränkningar av deras sexuella och reproduktiva rättigheter. Arbetet måste därför riktas till såväl fattiga kvinnor och flickor, män och pojkar som till insatser som syftar till att förändra institutioner, samhällsstrukturer, normer och attityder. Utskottet anser att EU även fortsättningsvis måste driva på för ökad jämställdhet och kvinnors utveckling, inklusive en förstärkning av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Utskottet konstaterar att trots att bristen på SRHR fortsätter att vara en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död bland fattiga kvinnor så förblir frågor som rätten till preventivmedel och abort kontroversiella. Det gäller också frågor som rör homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Utskottet anser att EU kan bidra med ett tydligt mervärde genom att förstärka insatserna för SRHR och homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter inom ramen för sin utvecklingspolitik. har i övrigt inte gett upphov till någon särskild hantering eller några ytterligare iakttagelser. om EU:s utvecklingspolitik (MP, V) (V) och (MP) anför: Vi i och ser med stor oro på att EU:s medlemsstater inte lever upp till sina åtaganden när det gäller internationellt utvecklingssamarbete. Inom unionen upprättades ett delmål om att de 15 gamla medlemsstaterna skulle avsätta av BNI i internationellt utvecklingssamarbete till 2010 och att de 12 nya medlemsstaterna skulle avsätta . Inga av dessa mål har uppfyllts. , som samlar 1 600 frivilligorganisationer som arbetar med utvecklingsfrågor, visade dessutom i sin rapport the load att flera medlemsstater, bl.a. , och , fortfarande i hög utsträckning använder sig av bundet bistånd i strid med internationella åtaganden. Därutöver gör flera medlemsstater mycket stora avräkningar från biståndsramen. I t.ex. uppgick avräkningarna till av biståndsbudgeten 2008, avräkningarna i uppgick till och i till etc. Det bundna biståndet och de omfattande avräkningarna innebär stora kvalitetsproblem som vi anser måste uppmärksammas. Tyvärr konstaterar vi att när det kommer till avräkningar utgör inget föregångsland, tvärtom har länder som och valt att ha en betydligt mer restriktiv syn på avräkningar än den borgerliga regeringen i . ser vi att allt fler medlemsstater, inklusive , avsätter en allt större del av sina biståndsbudgetar för klimatåtgärder i syd på bekostnad annat utvecklingsarbete. och lyfte tillsammans med Socialdemokraterna fram behoven av additionella satsningar utöver enprocentsmålet för biståndet för att möta klimatförändringarna i vår motion 2010/11:U300 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Där skrev vi: Stor kraft bör ägnas åt att driva på det internationella klimatarbetet för att öka miljörättvisan. Vi vill att ska ge av BNI i bistånd. För oss rödgröna är det otänkbart att finansiering av klimatåtgärder i fattiga länder går ut över fattigdomsbekämpningen. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och skapa positiv utveckling i en värld som drabbas allt hårdare av ett förändrat klimat. Detta är ett avgörande ställningstagande för att skapa förtroende från de fattiga länderna i klimatförhandlingarna. Därför anser vi att regeringen bör verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från en global handel med utsläppsrätter och/eller internationella avgifter på utsläpp från flyg och sjöfart. Vi vill stärka finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder med 2012. Behovet av additionella klimatinsatser gäller självklart alla biståndsgivare, inte minst inom EU. och vänder sig också mot flera delar av skrivningarna om ekonomisk tillväxt i utskottets betänkande, som verkar mer utgå från de borgerliga partiernas ideologiska föreställningar än från fakta och erfarenhet av utvecklingsarbete. och anser att utvecklingspolitik ska utgå från fattigdomsbekämpning och de fattigas rättigheter, såsom det uttryckts i PGU, politik för global utveckling. Vi menar att ett ensidigt fokus på ekonomisk tillväxt strider mot dessa perspektiv. Vi kan i världen se en lång rad länder med hög tillväxt utan att det innebär att fattigdomen minskar eller att respekten för att de mänskliga rättigheterna ökar. Tillväxt minskar fattigdom först när den kombineras med satsningar på välfärd, samhällsinvesteringar och rättvis omfördelning av resurser. Däremot vet vi att insatser för att bekämpa fattigdom i sig skapar tillväxt. Förteckning över behandlade förslag utvecklingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare, KOM(2010) 629.