bet · GY01TU2 · 2010-11-09 00:00:00 — Utskottets förhoppning är att kommissionens handlingsplan kommer att kunna bidra till en motsvarande utveckling i andra medlemsstater, till gagn för möjligheter att uppnå de angelägna målen i EU 2020-strategin. Hinder, barriärer och nationell särlagstiftning får inte stå i vägen för nya sektorers och företags möjligheter att växa och utvecklas inom EU. Utskottet välkomnar därför kommissionens ansträngningar att skapa en väl fungerande digital inre marknad. Arbetet måste vara brett och leda till förbättringar på områden som konsumentskydd och immaterialrätt. Utskottet vill i sammanhanget understryka att en väl fungerande immaterialrätt, utformad i harmoni med en stark respekt för medborgarnas personliga integritet, är en grundförutsättning för att värna EU:s konkurrenskraft. Utskottet vill också mer generellt betona betydelsen av väl fungerande marknader. Dynamiska och effektiva marknader bidrar till ekonomisk tillväxt, innovationer, teknisk utveckling och ökad tillgång till tjänster, till gagn för såväl företag som konsumenter. Utskottet välkomnar därför åtgärder som får marknaden för elektronisk kommunikation att fungera effektivare. Genomförandet av det ändrade regelverket för elektronisk kommunikation kommer enligt utskottets mening att utgöra en viktig del i att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Mot bakgrund av samhällets beroende av Internet och elektroniska kommunikationer är det enligt utskottet också angeläget med ett kontinuerligt fokus på åtgärder som främjar tilliten och säkerheten. Insatser ägnade att förbättra informationssäkerheten och IT-systemens robusthet, att förebygga och hantera IT-incidenter och att bekämpa cyberbrottlighet är följaktligen av stor betydelse. I likhet med kommissionen vill utskottet även betona IT-standardiseringens betydelse och vikten av fungerande interoperabilitet mellan IT-produkter och IT-tjänster. Utskottet har tidigare i utlåtandet Moderniserad IKT-standardisering i EU vägen framåt (utl. 2009/10:TU2) ställt sig positivt till kommissionens initiativ att se över och modernisera den europeiska IKT-standardiseringen. Utskottet betonade bl.a. att standardisering är ett viktigt instrument för att främja marknadsintroduktion av innovationer och välkomnade följaktligen kommissionens förslag om en ökad samverkan mellan forskning, innovation och standardisering inom IKT. Utskottet kan i sammanhanget också instämma i kommissionens bedömning att satsningarna på forskning och innovation inom IT-området måste prioriteras i betydligt större utsträckning än . IKT spelar en betydande roll inom ett flertal samhällsområden: stora förbättringar är möjliga när det gäller energieffektivitet, kvalitet och effektivitet inom vård och omsorg, myndigheternas service till medborgare och företag m.m. vill även särskilt lyfta fram de möjligheter som IT och intelligenta transportsystem (ITS) erbjuder för att bl.a. effektivisera transporter, minska logistikkostnader och minska belastningen på miljön. ITS är inte bara ett sätt att effektivisera transporter utan har också skapat förutsättningar för distansarbete och därmed en minskning i antalet fysiska arbetsresor. välkomnar sammanfattningsvis kommissionens förslag till en digital agenda för . Kommissionens handlingsplan innebär en eftersträvansvärd och nödvändig uppväxling av ambitionsnivån för utbyggnad och användning av IT inom EU och kan verksamt bidra till att skapa en smart, hållbar och inkluderande tillväxt inom unionen. Förteckning över behandlade dokument Europeiska kommissionens meddelande En digital agenda för (KOM(2010) 245). Enligt ordförandeskapsslutsatserna från den konferens om informationssamhället som anordnades i , den s.k. Visbydeklarationen, bör följande områden styra utformningen av EU:s framtida IT-politiska agenda: IT-politiken behöver en holistisk, integrerad och horisontell strategi, med ett tydligt och visionärt ledarskap. EU måste utnyttja den komparativa fördel som en väl fungerande digital inre marknad kan ge om man skapar affärsmöjligheter och utnyttjar mångfald. En förutsättning för ett europeiskt kunskapssamhälle är att alla användare har tillgång till smidigt och tillförlitligt fast och trådlöst bredband samt nätverksteknik. EU och dess medlemsstater ska främja användningen av Internet genom att bygga upp en bred kompetens och öka användarnas förtroende för att använda Internet privat och i arbetet. Åtgärder måste vidtas för att höja IT-kompetensen inom utbildningssektorn. Det kan ske genom att IT främjas i skolorna och i lärarutbildningen. På arbetsplatserna kan IT främjas genom att företagen ges incitament att införa ännu mer IT i sina affärsprocesser och att fortbilda sina arbetstagare när det gäller användningen av IT. EU måste också öka sina ansträngningar att stimulera ökad digital användning och försöka minska den digitala klyftan. Det kan ske genom information, undervisning, bredare deltagande och andra åtgärder som minskar de digitala klyftorna. Ett öppet Internet och transparenta riktlinjer om nätneutralitet är viktigare förutsättningar för byggandet av ett europeiskt kunskapssamhälle i innovationens framkant. Genom att IT ytterligare minskar transaktionskostnaderna finns ännu mer potential när det gäller att skapa en inre marknad för nya produkter och tjänster. Det ger ökad konkurrenskraft till europeiska företag, inklusive små och medelstora företag, och gynnar konsumenterna. EU och dess medlemsstater bör se över systemet för immaterialrätt och säkerställa robusta lösningar som är balanserade och attraktiva för såväl användare som rättighetsinnehavare. EU bör sätta upp en ambitiös agenda för forskning, utveckling och innovation samt anlägga ett användarperspektiv som kan göra EU världsledande inom IT. Det gäller framför allt användbarheten som kommer att vara avgörande för att ytterligare överbrygga den digitala klyftan. EU:s medlemsstater och gemenskapsinstitutioner bör sträva efter att göra data fritt åtkomlig i öppna maskinläsbara format, till fördel för entreprenörskap, forskning och transparens. Åtkomsten till och vidareutnyttjande av information och data från den offentliga sektorn ska förbättras bland EU:s medlemsstater. De områden som direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn syftar på bör utökas. Öppna plattformar för innovation och utveckling av tjänster för offentlig och kommersiell användning ska främjas. I detta ingår att öppna lösningar inom offentlig upphandling ska främjas utan kommersiellt intresse, för att säkerställa driftskompatibilitet och undvika inlåsningar. Ett viktigt element i detta sammanhang är standardiserade gränssnitt mellan processtegen. IT spelar en mycket viktig roll när det gäller att förbättra effektiviteten inom den offentliga sektorn. Förutom de rent administrativa fördelarna ska EU:s medlemsstater också hitta sätt att tillgodose förväntningarna inom e-hälsa och e-förvaltning samt ge synbart mervärde för alla europeiska medborgare. Åtgärder ska vidtas för att stödja medlemsstaternas ambitioner att säkerställa kontinuitet i vården, inom och mellan länder, genom multilaterala arrangemang med tydliga mandat för öppenhet och innovation. Den förestående ministerdeklarationen om e-förvaltning från kommer att utgöra ett viktigt underlag för ökat samarbete som ska öka e-förvaltningens potential och stödja övergång till en ledande kunskapsbaserad ekonomi. Den kommer också att ge viktiga bidrag till diskussionen om post-i2010-agendan. EU måste snabbt uppfylla miljömålen genom att upprätta mätbara handlingsplaner för grönare lösningar på IT-området och andra områden med stöd av IT-politiska institutioner där detta är relevant. Sådana åtgärder kan omfatta bidrag från IT för att utveckla grönare lösningar inom energi, transporter, industriproduktion och -process, bostäder osv. Ett grönt perspektiv på IT-politiken är nödvändigt men inte tillräckligt. Det krävs också att man prövar användningen och styrningen av IT-politiken på alla politikområden och mellan de områdena och EU-institutionerna. Detta för att främja effektiv utveckling och tillämpning av en politik som stödjer ett europeiskt kunskapsbaserat samhälle med ett grönt perspektiv. EU och dess medlemsstater bör bereda sig på och förbereda sig för strukturförändringar. Det bör ske genom att systematiskt jämföra, utvärdera och rapportera framsteg som görs mot de högt satta målen för tillväxt och arbetstillfällen och för att uppfylla EU:s sociala och miljömässiga mål.