bet · GY01TU1 · 2010-12-14 00:00:00 — Då soliditetsmålet på grund av den ökande pensionsskulden kommer att bestå över anser regeringen det motiverat att soliditetsmålet ligger på för att återgå till . När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen. Regeringen föreslår att bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller en affärsbank. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. Regeringen har tidigare angett att medlen från Övertäckningsfonden för Estonia kan användas för att finansiera förvaltningen av Estoniasamlingen. I samband med att Estoniasamlingen nu förs över till är det regeringens avsikt att ge i uppdrag att föra över de kvarvarande medel som finns i Övertäckningsfonden för Estonia till statsbudgeten. Anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser disponeras av och används till att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser. Regeringen föreslår att anslår medel i enlighet med sammanställningen nedan. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Regeringen gör bedömningen att driftbidraget till icke statliga flygplatser spelar en viktig roll för att hela landet ska ges en tillfredsställande transportförsörjning och att detta gäller särskilt för de regioner där det saknas goda alternativa transportmöjligheter. I behandlingen av regeringens proposition Framtidens resor och transporter har godkänt att användningen av driftbidraget ändras på några väsentliga punkter (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Beslutet innebär att driftbidraget ges med samma villkor som . Med början 2012 överförs delar av bidraget till de regionala planerna. De på så sätt överförda medlen får användas för bl.a. driftbidrag till regionala flygplatser inom ramen för de transportpolitiska prioriteringar som regionen gör. Det kvarvarande driftbidraget ska ges till de flygplatser där Rikstrafiken upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Ekonomiskt mål, finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Till följd av den ekonomiska omställningsprocess som bolagiseringen av flygplatsverksamheten har inneburit anser regeringen att inte ska lämna någon utdelning . bedömer regeringen att utdelningskravet för bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt i samband med bokslutet. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . Regeringen delar bedömning av de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. IT, elektronisk kommunikation och post Anslaget 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter används för Post- och () förvaltningskostnader i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Det gäller bl.a. kostnader i samband med upphandling av samt ersättning för tjänster till personer med funktionsnedsättning samt åtgärder för civilt försvar och svåra påfrestningar som rör elektroniska kommunikationer m.m. Vidare används anslaget för viss verksamhet som syftar till att förverkliga de IT-politiska målen. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade används i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster används för att tillhandahålla sådana tjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Detta säkerställs genom uppdrag till PTS att upphandla tjänsterna. Anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. används för insatser som bidrar till att förverkliga målen för politiken för informationssamhället, vilket inkluderar samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation används för åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnader inte sker på marknadsmässig grund. Vidare används anslaget för åtgärder för driftsäkra och robusta kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Budgetförslag för IT, elektronisk kommunikation och post : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster för Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget fastställs till högst under 2 011. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser För att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling, föreslår regeringen att den bemyndigas att på ramanslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122015. För att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling, föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122013. I motion 2010/11:T447 m.fl. (S, MP, V) anförs att det i budgetpropositionen blir tydligt hur regeringen i sin nationella plan för infrastruktur 20102021 kraftigt minskar ambitionerna när det gäller järnvägs- och kollektivtrafikinvesteringar. De anser att investeringarna i vägar med regeringens politik kommer att vara mer än dubbelt så stora som investeringarna 2014. Vidare anförs att regeringen trots tågkaoset satsar mindre på drift och underhåll av järnvägen. Som ett första steg föreslår motionärerna sammanlagt i höjt anslag . Pengarna ska framför allt gå till satsning på urban kollektivtrafik och cykel, ökade anslag till drift och underhåll av järnväg, satsningar i hela landet med fokus på jobb och klimat samt buss- och cykelsatsning i . Fördelningen föreslås så att anslaget 1:1 Väghållning tillförs för regional kollektivtrafik och anslaget 1:2 Banhållning tillförs till projektering av strategiska infrastrukturobjekt och stärkt underhåll. vill motionärerna att satsas för järnvägs- och kollektivtrafiksatsningar samt banunderhåll. Motionärerna vill också motverka den s.k. digitala klyftan, och de föreslår därför att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation tillförs ett belopp om för att stimulera lösningar som gör Internet tillgängligt för fler. Sammantaget föreslås således en ökning jämfört med regeringens förslag med enligt tabellen nedan (yrkande 1). För att öka andelen av personer som åker med kollektivtrafik förespråkar motionärerna också att försök med t.ex. billigare kollektivtrafik genomförs. Sådana satsningar gör det enklare för människor och företag att göra klimatsmarta transportval som det skapar jobb och stärker konkurrenskraft, anförs det. Motionärerna föreslår att en storsatsning görs på kollektivtrafik, inte minst i (yrkande 2 i denna del). I motion 2010/11:T1 av m.fl. (S) framhålls att det finns ett behov av ökade resurser för investeringar i nya spår samt drift och underhåll. Motionärerna anför att regeringen i budgetpropositionen aviserar mer än en halvering av nyinvesteringarna i järnväg jämfört med de nivåer som gällde under föregående mandatperiod. Även resurserna för drift och underhåll minskas. De förordar i stället den uppgörelse om infrastrukturen som de rödgröna presenterade . Denna innebär en fördubblad investeringsnivå, som vore den största satsningen på järnvägen uppbyggnad av stambanorna. Motionärerna hänvisar till sin gemensamma budgetmotion och betonar att merparten av de föreslagna investeringarna ger effekt i närtid. Det handlar om dels en allmän ökning av drifts- och underhållsinsatserna, dels specifika åtgärder för ökad motståndskraft mot hårt väder, t.ex. inköp av särskild snöröjningsmateriel. Medel bör också avsättas för projektering av strategiska kapacitetshöjande investeringar i hårt belastade persontrafikstråk (yrkande 4). Regeringens förslag till total ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till . Förslaget är beräknat med utgångspunkt i de transportpolitiska målen och i enlighet med den inriktning av politiken som redovisas i budgetpropositionen. Genom beslut , vilket tillställts finansutskottet genom ett protokollsutdrag, har utskottet ställt sig bakom regeringens föreslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. tillstyrkte förslaget (bet. 2010/11:FiU1). avses fatta beslut om ramarna . I det följande kommenterar utskottet de förslag till ändrade anslag som berörs i de här behandlade motionerna. Inledningsvis konstaterar utskottet att regeringens förslag till ramanslag för anslaget 1:1 Väghållning uppgår till och för anslaget 1:2 Banhållning uppgår till . I budgetpropositionen anmäls en justering av anslagsnivåerna enligt följande. Regeringen redovisar att har anpassat planeringen av sin verksamhet i enlighet med den nationella åtgärdsplan som regeringen beslutade om . I konsekvens med detta behöver anslagsnivåerna för 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning justeras för att motsvara planen, som i sin tur utgår från den ram som har beslutat om. I budgetpropositionen beräknade regeringen att anslagen inom infrastrukturområdet skulle ökas med i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Den exakta fördelningen mellan anslagen skulle komma att avgöras efter det att åtgärdsplaneringen för 20102021 var slutförd. I avvaktan på detta lades hela tillskottet tillfälligt på anslaget 1:1 Väghållning. Den sammantagna effekten av justeringen av den nationella planen i förhållande till befintliga anslagsnivåer innebär dock att behöver omfördelas från 1:2 Banhållning till 1:1 Väghållning . I de nu aktuella motionerna föreslås att utöver regeringens förslag till ram tillförs transportområdet. Av detta belopp bör anslaget Väghållning ökas med för regional kollektivtrafik med särskild satsning på buss- och cykeltrafik i . Resterande del, , tillförs anslaget Banhållning och avses finansiera projektering av strategiska infrastrukturobjekt och stärkt underhåll inom järnvägssektorn. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning och bemöter i det följande de frågor som särskilt har lyfts fram i motionerna. I fråga om kollektivtrafik vill utskottet inledningsvis hänvisa till sin behandling av regeringens förslag till en ny kollektivtrafiklag (bet. 2009/10:TU21). Enligt utskottets mening innebar förslaget en modernisering av lagstiftningen och en anpassning till på området, vilket ger kollektivtrafikföretagen och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna bättre förutsättningar för att sätta resenärernas behov i centrum när kollektivtrafiktjänster utformas. Kollektivtrafikföretag får bl.a. fritt etablera kommersiell kollektivtrafik som den regionala kollektivtrafikmyndigheten kan agera effektivt genom en mer funktionsenlig befogenhet och en tydligare roll- och ansvarsfördelning. Vidare påminner utskottet om kollektivtrafikbranschens partnersamverkan för en fördubblad kollektivtrafik, för vilken en redovisning lämnades i det nämnda betänkandet. Det övergripande målet är att kollektivtrafikens marknadsandel ska fördubblas . Som ett mål på vägen dit ska antalet resor med kollektivtrafik fördubblas . En fördubbling av kollektivtrafiken förutsätts bidra till att nå angelägna samhällsmål när det gäller miljö, sysselsättning, trafiksäkerhet och jämställdhet. Persontrafikens koldioxidutsläpp kan minska med och ge en samhällsekonomisk vinst på . Medlen att nå målet är olika aktiviteter och projekt, t.ex. kunskapslyft, branschgemensamt kundlöfte, rekommendationer och redskap för utvecklingsarbete och att sprida goda exempel. Vidare har branschen enats om en ny avtalsprocess som bygger på utvecklade samarbetsformer och ökad affärsmässighet. Härigenom tas den samlade kompetensen hos trafikföretag, beställare och andra berörda parter bättre till vara. Kollektivtrafikens andel av det totala resandet har ökat enligt Svensk Kollektivtrafiks resvaneundersökningar. I Kollektivtrafikbarometern uppgick kollektivtrafikens marknadsandel till . Det innebär enligt undersökningen, att marknadsandelen har ökat med . För en attraktiv kollektivtrafik är det viktigt att det finns fungerande system för planering, bokning och betalning av resa samt störningsinformation. har ett omfattande arbete bedrivits, bl.a. för utveckling av system för trafikledning för att öka tryggheten vid trafikstörningar Enligt utskottets mening är det viktigt att förstärka cykelresandet och dess roll som en naturlig del i planeringen av transportsystemet, inte bara ur ett lokalt perspektiv utan även med utgångspunkt i ett regionalt och nationellt perspektiv. För att åstadkomma en ökad och säker cykling krävs insatser inom en rad områden, såsom infrastruktur, planering och utformning av trafikmiljöer, uppföljning, regler och vägvisning, organisation och samverkan, kunskapsuppbyggnad samt kommunikation. I sammanhanget vill utskottet hänvisa till sin behandling av hithörande frågor , som resulterade i det första separata betänkandet om cykelfrågor (bet. 2009/10:TU14). Utskottet underströk vikten av en än högre ambitionsnivå och ytterligare initiativ på såväl nationell som regional och lokal nivå för att utvecklingen när det gäller cykling ska ta fart och målet om en ökad andel cykeltrafik ska nås i närtid. I budgetpropositionen redovisas att flera åtgärder har genomförts för att förbättra förutsättningarna för resenärerna att välja gång- och cykeltrafik. har det bl.a. byggts nya gång- och cykelvägar. För att ge ännu mer kraft åt arbetet har regeringen gett och Transportstyrelsen i uppdrag att i samråd med kommuner, berörda myndigheter och organisationer utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Regeringen har även tillkallat en utredare för att se över det regelverk som styr förutsättningarna för cykling. Utskottet välkomnar regeringens initiativ. När det gäller åtgärder för järnvägen vill utskottet hänvisa till statsrådet redogörelse inför utskottet om budgetförslaget för trafikens infrastruktur. Inledningsvis tog hon upp frågan om drift och underhåll av järnvägen och redovisade de budgetmedel som har gått till sådana åtgärder (anslag respektive beräkningar). Hon anförde att det har gjorts betydande satsningar på banhållning och hänvisade till följande diagram. Medel till drift och underhåll av järnväg 20022014 Statsrådet framhöll den s.k. närtidssatsningen som en förklaring till att medelstilldelningen sjunker . Denna satsning gjordes i budgeten med det huvudsakliga syftet att stimulera jobb och tillväxt i en period av svagare ekonomisk utveckling. Hon hänvisade till nedanstående diagram, där den del av närtidssatsningen som rör drift och underhåll är specificerad. Av diagrammet framgår att denna satsning klingar av . Detta betyder, menade hon, att det inte har gjorts någon nedskärning i den generella nivån för drift och underhåll . När det gäller frågan om överflyttande av i budgeten från anslaget 1:2 Banhållning till anslaget 1:1 Väghållning klargjorde statsrådet att denna överföring inte berör anslagsposten för drift och underhåll. Statsrådet framhöll vidare den potential som ligger i en utveckling av såväl kvalitet som produktivitet inom sektorn och lyfte fram de möjligheter till ytterligare finansiering som höjda banavgifter medför. Särskilt tryckte hon på de finansieringsbehov som gäller kraftledning och införandet av det europeiska säkerhetssystemet ERTMS (). Banhållning: Medel till drift och underhåll specificering av närtidssatsning Av nedanstående tabell framgår de berörda anslagen närmare. Utskottet konstaterar att skillnaden i tilldelning är en minskning med . I sammanhanget vill utskottet påminna om att den totala närtidssatsningen uppgick till . Vidare kan lyftas fram den betydande nivåhöjning som har skett av medelstilldelningen i jämförelse med vad som var fallet 2006 under den föregående regeringens maktinnehav. Banhållning: Anslag till drift och underhåll åren 20062010 Anslag till drift och underhåll av järnvägen Särskilda satsningar på drift och underhåll av arbetsmarknadspolitiska skäl (närtidssatsningen) Utskottet vill tillägga att när det gäller medel för investeringar i järnvägssystemet är regeringens anslagsnivåer i enlighet med den nya nationella planen för perioden 20102021. Med hänsyn till att flera viktiga järnvägsinvesteringar ligger under den senare delen av perioden kommer fördelningen mellan väg och järnväg att variera över åren. Beträffande motionärernas argument om höghastighetsbanor återkommer utskottet till detta senare i betänkandet. Utskottet vill också peka på att kommer att inom givna ramar tillåtas omdisponera för att dels öka insatserna för underhåll och reinvesteringar på järnväg, dels göra fler smärre åtgärder. Särskilt i fråga om järnvägstrafiken vill utskottet hänvisa till den utredning som landshövding på regeringens uppdrag har utfört och som presenterades . Huvudförslaget är att ett samlat åtgärdsprogram för järnvägens vinterberedskap bör upprättas och skötas av . aktörer har redovisat åtgärder för bättre vinterberedskap inför kommande vinter, och dessa bör ges i uppdrag att följa upp systematiskt. Utredaren gör också bedömningen att om alla parter genomför de åtaganden de har beskrivit i sina respektive åtgärdsprogram, är beredskapen för kommande vinter betydligt bättre än för föregående vinter. Betänkandet har remitterats. Utredningen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomförde också en krisövning, Spårsnö", i syfte att förebygga störningar inom järnvägstrafiken. Vidare förde statsrådet vid ett möte en diskussion med järnvägsområdets aktörer om erfarenheterna från , om förberedelsearbetet inför den kommande vintern och om transportsystemet som helhet vid liknande väderrelaterade situationer. Utskottet anser det vara angeläget ur ett transportpolitiskt perspektiv att järnvägens vinterberedskap förbättras. De störningar som drabbade trafiken /10 fick betydande konsekvenser för resenärer och transportköpare. Såväl pendeltrafik som fjärrtrafik och godstrafik i framför allt södra och drabbades hårt. kommer mot den bakgrunden att ordna en offentlig utfrågning för att ta reda på hur beredskapen är inför den kommande vintern och hur järnvägstrafiken kan bli mer robust och driftsäker inför framtida stränga vintrar. Med tanke på frågans vikt förutsätter utskottet vidare att regeringen i sin årliga mål- och resultatredovisning för särskilt redogör för beredskapen inom transportsystemet inför liknande vädersituationer. För utskottets budgetberedning är det viktigt att även beakta de anspråk som finansiering via andra former än anslag ställer på framtida återbetalningar på statsbudgeten för räntor och amorteringar. Den samlade bilden av låneskulden för vägar, järnvägar och framgår av nedanstående diagram för vart och ett av åren 20102018. Beräknad låneskuld för vägar, järnvägar och 20102018 Räntor och amorteringar på låneskulden belastar anslagen inom utgiftsområdet. Av nedanstående diagram framgår kostnaderna för räntor och amorteringar för vägar, järnvägar och för vart och ett av åren 20102018. Beräknad kostnad för räntor och amorteringar för vägar, järnvägar och 20102018 Som nämnts i avsnittet Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer har inlett en omfattande granskning av transportområdet. Avsikten är att denna ska resultera i elva rapporter om olika delar av området. Två rapporter om drift och underhåll har legat till grund för redogörelser till . behandlade utskottet styrelses redogörelse om vägunderhåll (redog. 2009/10:RRS13, bet. 2009/10:TU16). behandlar utskottet en motsvarande redogörelse på järnvägsområdet: underhåll av järnvägar (redog. 2010/11:RRS7, bet. 2010/11:TU8). har Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? publicerats (RiR 2010:25). I en tolfte rapport kommer en sammanfattande analys att presenteras, baserad på de tidigare rapporterna. Transportområdet är budgetmässigt ett tungt område. berör det i högsta grad alla människor och företag. har det framkommit att det finns en stor potential till förbättrade rutiner och kontroller inom vissa delar av sektorn. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet grundläggande och transportslagsövergripande uppföljning och utvärdering av transportområdet. I sammanhanget vill utskottet ta upp en fråga som aktualiserades redan i förra årets budgetbehandling (bet. 2009/10:TU1). Enligt regeringsformen får statens medel inte anvisas på annat sätt än vad har bestämt. Utskottet efterlyste mot denna bakgrund en ökad tydlighet när det gäller anslagen 1:2 Väghållning och 1:4 Banhållning och medelsanvändningen för andra insatser, utöver väghållning respektive banhållning, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen. Utskottet sade sig förutsätta att ändamålet för medelsanvändningen ges en ökad tydlighet inom ramen för den fortsatta utvecklingen av budgetarbetet och beredningen av förslag. Utskottet hade emellertid inget att invända mot den föreslagna medelsanvisningen. I den nu aktuella propositionen har inte någon ändring gjorts. I samband med ärendets beredning har utskottet fått information från om att överväganden pågår om hur en tydligare redovisning ska kunna presenteras. I samband med förra årets budgetbehandling efterlystes en tydligare redovisning av intäkterna från trängselskatten i . Det kan konstateras att redovisningen i årets budgetproposition har byggts ut. Med anledning av den budgetmotion som väckts av S, MP och V om för ökad delaktighet via Internet vill utskottet inledningsvis framhålla att begreppet digital klyfta inte är helt rättvisande eller ens relevant för att beskriva deltagandet i informationssamhället. Utskottet menar att ett begrepp som digital trappa bättre visar den dynamik som råder på området. Acceptans- och användandenivån ser för olika ut för olika personer och olika delar av informationssamhället. Dessutom kommer det alltid att finnas personer som ligger långt framme i utnyttjandet av teknik och system och andra som kan betecknas som eftersläntrare. Vid utvecklandet av nya e-tjänster bör utgångspunkten dock vara att från början göra det så enkelt som möjligt så att den digitala delaktigheten ökar. Utskottet noterar att ett tecken på att regeringen lägger stor vikt vid IT-frågorna är att det numera finns ett statsråd vars område enbart är inriktat på IT-frågor.