bet · GY01MJU1 · 2010-12-07 00:00:00 — Jorden har gränser för hur mycket den kan leverera av nyttor som exempelvis ekosystemtjänster och lagrade ändliga råvaror. Att hantera klimatfrågan framgångsrikt kräver en mängd olika åtgärder. Det finns behov av en förnyelse på forsknings- och kunskapsutvecklingsområdet, som möter behovet av att byta inriktning från tillväxt till insikt om vad en begränsad jord innebär. Statliga resurser för exempelvis forskning, utveckling, försvar och infrastruktur måste styras till ett mer aktivt arbete för att motverka ökningen av halten av växthusgaser i atmosfären och förbereda samhället för de förändringar av miljön, och de därmed sammanhängande förutsättningarna för vår försörjning, som klimatförändringen innebär. Regeringen har även ett ansvar för att helägda bolag inte agerar i strid med de överordnade mål satt upp för klimatarbetet. Forskning kring hur påverkan av kemikalier och andra farliga ämnen skiljer sig mellan könen är mycket eftersatt. konstaterade Kemikalieinspektionen att det behövs mer forskning om hälsoeffekterna av kemikalier hos män respektive kvinnor, vilket vi instämmer i. Många av dem som vill minska sitt oljeberoende har inte råd att byta bil. Det skulle därför vara bra med ett stöd för konvertering från fossilbränsledrift till biogasdrift. Enligt Reachförordningen ska ämnen som tillverkas eller importeras i stora volymer samt ämnen med de farligaste egenskaperna registreras . Registreringen innebär också att viss information om ämnen och deras egenskaper offentliggörs, vilket i sin tur innebär en stor ökning av tillgänglig information om kemiska ämnen. Vi anser att Kemikalieinspektionen bör få ett tydligare uppdrag att ta vara på den kunskap om kemiska ämnen som förväntas öka när kemikalieförordningens registreringskrav träder i kraft. Detta är andra inriktningar av miljöpolitiken och forskningen än den som regeringen föreslagit inom den budgetram som beslutat för utgiftsområde 20. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 20: bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012, högst 2013 och högst 20142016. anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård enligt uppställning i avsnitt 11. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:MJ208 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för kommunernas medfinansiering vid sanering av förorenad mark. 2010/11:MJ218 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förnyelse på forsknings- och kunskapsutvecklingsområdet som möter behovet av att byta inriktning från tillväxt till insikt om vad en begränsad jord innebär. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att styra statliga resurser för exempelvis forskning, utveckling, försvar och infrastruktur till ett mer aktivt arbete för att motverka ökningen av halten av koldioxid i atmosfären och förbereda samhället för de förändringar av miljön och de därmed sammanhängande förutsättningarna för vår försörjning som klimatförändringen innebär. 2010/11:MJ253 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för arbetet med miljöfarliga avlopp. 2010/11:MJ272 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att forskningen ska fortsätta kring de långsiktiga möjligheterna och riskerna med genetiskt modifierade organismer (GMO). 2010/11:MJ275 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en allmän översyn och utvärdering av hur markägare kompenseras för skydd av värdefulla biotoper. 2010/11:MJ280 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslaget till kalkning bör höjas så att berörda miljömål och vattenramdirektivets mål uppnås. 2010/11:MJ290 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Marint centrum i får en sammanhållande roll i de frågor som berörs i motionen. 2010/11:MJ296 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att inrätta ett grönt kemikalieinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad forskning om hälsoeffekterna av kemikalier hos män respektive kvinnor. 2010/11:MJ301 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt kalkning av sjöar. 2010/11:MJ370 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för kommunernas medfinansiering vid sanering av förorenad mark. 2010/11:MJ375 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna till och effekterna av att införa en skrotningspremie för lastbilar. 2010/11:MJ383 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett bredare underlag för beslut i klimatfrågor genom att inrätta ett center med uppgift att inhämta och sammanställa resultat av klimatforskning på global nivå. 2010/11:MJ399 av m.fl. (S, MP, V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Åtgärder för värdefull natur Skydd av värdefull natur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intensifierade åtgärder för att förbättra miljön och klimatet. 2010/11:MJ411 av och (båda SD): anvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård utöver vad regeringen föreslagit för eller således 5 . 2010/11:MJ449 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera KemI:s arbete med varutillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att KemI bör få ett tydligare uppdrag att ta vara på den kunskap om kemiska ämnen som förväntas öka när kemikalieförordningens registreringskrav börjar träda i kraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att inrätta ett kemi . 2010/11:N398 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Klimp som medfinansieringsstöd för produktion, distribution och uppgradering till fordonsdrivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till konvertering av fossilbränsledrivna fordon till biogasdrift. Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Anslag (ramanslag) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringens och oppositionens förslag till anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Anslag (ramanslag) S, MP, V Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. bekräftade utskottet beslutet att genomföra uppföljningen. Inom utgiftsområde 20 inriktas uppföljningen på havsmiljöfrågor och klimat och inom utgiftsområde 23 inriktas uppföljningen på jordbruk, fiske och livsmedel. Bakgrunden till utskottets uppföljning är bl.a. bestämmelser i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Enligt lagen ska regeringen till redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. Syftet med uppföljningarna är att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Syftet är att utskottet dels ska kunna göra prioriteringar vid beredning av regeringens budgetförslag, dels genomföra uppföljning och utvärdering i enlighet med riksdagsordningen och riktlinjer. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom riksdagsförvaltningen av föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli och utvärderaren från utvärderings- och forskningsfunktionen vid . I denna rapport redovisas den del som avser utgiftsområde 20. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. Per Åsling (C) Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning i korthet Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Gruppen har förståelse för de svårigheter som finns att göra en rättvisande resultatredovisning i årets budgetproposition eftersom miljömålssystemet är under förändring. har detta försvårat gruppens arbete med att analysera regeringens resultatredovisning. Gruppen har inriktat sin uppföljning på frågor som rör klimatet och havsmiljön, på grundval av utskottets tidigare insatser och beslut. När det gäller resultaten gör gruppen följande bedömningar: Utskottet har i olika sammanhang uttryckt sin oro över att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. har utskottet lyft fram att det är glädjande att de svenska utsläppen minskar. Av årets resultatredovisning framgår att minskningen av de svenska utsläppen av växthusgaser fortsätter. Enligt gruppen är detta självfallet glädjande även om det behövs insatser i alla länder för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Gruppen anser att det är positivt att enligt regeringens bedömning dels det nationella klimatmål som antagits av för perioden 20082012 bör kunna nås, dels att även målet kommer att kunna nås med de åtgärder som har redovisats av regeringen. Vidare anser gruppen att det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehåller den trend som kan iakttas dvs. om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen inte har relaterat frågan om måluppfyllelse till det svenska överskottet av utsläppsrätter, vilket kan komma att påverka etappmålet för de svenska utsläppen av växthusgaser. Frågan har behandlats av i ett tillkännagivande med anledning av en redogörelse från . Gruppen har förståelse för att det är svårt att fastställa hur stort det svenska överskottet blir eftersom åtagandeperioden ännu inte är slut. Gruppen utgår dock från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Likaså utgår gruppen från att regeringen i sin resultatredovisning till väger in alla aspekter som har betydelse för bedömningar om måluppfyllelse av de av fastställda miljökvalitetsmålen inklusive de etappmål eller delmål som är kopplade till respektive mål. Gruppen har erfarit att det pågår en process på den internationella nivån, inom bl.a. EU, när det gäller hanteringen av överskottet av utsläppsrätter. Enligt gruppens mening är det angeläget att är pådrivande i internationella sammanhang för att minska utsläppen av växthusgaser. Gruppen anser att det är väsentligt att frågan om hanteringen av överskottet av utsläppsrätter ingår som en del i internationella klimatarbete. Utskottet har uttryckt sin oro över tillståndet i våra hav. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att denna uppfattning kvarstår. Enlig gruppens mening finns det vissa glädjande tecken på att havsmiljön förbättras. Ett sådant exempel är att arbetet med att bilda skyddsområden har gått framåt. första , , invigdes . Ett annat exempel är att östra torskbestånd visar tecken på återhämtning. Gruppen vill framhålla att det finns ett fortsatt behov av att insatser mot utkast av fisk vidtas. Utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri samt omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Gruppen konstaterar att det sker ett förändringsarbete som rör havsmiljöfrågorna. Därtill kommer de förändringar som gäller för alla miljömål. Gruppen anser att det är positivt att regeringen aviserar fortsatta åtgärder för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och i kombination med förslag om betydande anslagsförstärkningar. vill gruppen understryka att regeringens redovisning av resultatet av insatserna behöver förbättras. Det är, enligt gruppens mening, särskilt angeläget när det föreslås en betydande resursförstärkning för att kunna göra bedömningar om åtgärdernas effektivitet och bidrag till måluppfyllelse. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att resultatinformationen i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 behöver utvecklas. Gruppen menar att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Insatserna ska bidra till att uppnå fastställda mål. Gruppen anser att det är en fördel att frågor om hur målen ska följas upp behandlas i samband med att nya etappmål tas fram och beslutas. Regeringen behöver leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning enligt gällande riktlinjer. En viktig utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet bör, enligt gruppens mening, vara att underlätta och utskottens arbete med uppföljning och utvärdering. att resultatredovisningen bör få en tydligare inriktning mot att redovisa och analysera uppnådda resultat i stället för att redovisa nya insatser att , regeringens och förvaltningens behov av resultatinformation måste beaktas i det fortsatta utvecklingsarbetet av miljömålssystemet att strukturen för uppföljning av miljökvalitetsmålen med tydliga mål och indikatorer behöver utvecklas att det finns behov av ökad långsiktighet i valet av vilka indikatorer som redovisas samt av en redovisning av jämförbara tidsserier så att kan följa utvecklingen att åtgärder för att nå målen inom klimatområdet respektive havsmiljöområdet behöver redovisas samlat eftersom insatserna ofta sker inom ramen för andra utgiftsområden. I och med att en sådan redovisning inkluderar många olika samhällssektorer kan det vara lämpligt att med jämna mellanrum inför utskottets budgetberedning redovisa resultat även i form av en särskild resultatskrivelse. ska regeringen enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa mål och resultat till . Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både riksdag och regering. Syftet med arbetet är att ge riksdag och regering ett bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott, däribland miljö- och jordbruksutskottet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.1[ 4 kap. 18 § riksdagsordningen (1974:153).] har antagit regeringens förslag som vilande att en bestämmelse ska införas i regeringsformen om utskottens skyldighet att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom sina ämnesområden.2[ 4 kap. 8 § regeringsformen. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19.] har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete rörande bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning.3[ Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21.] Av riktlinjerna framgår bl.a. att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. Ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de av regeringen redovisade resultaten i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan riksdag och regering ska kunna fortsätta. Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört uppföljningar av regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 och 23. Dessa har behandlats av utskottet i budgetbetänkandena. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. kring behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor.4[ behandlades detta i bet. 2009/10:MJU1 och MJU2.] Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen.5[ Protokoll utskottssammanträde /10:12, miljö- och jordbruksutskottet .] bekräftade utskottet beslutet att genomföra uppföljningen.6[ Protokoll utskottssammanträde /11:2 miljö- och jordbruksutskottets sammanträde .] Syftet med uppföljningarna har varit att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgetpropositionen . Uppföljningarna har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Inom miljöområdet har uppföljningen inriktats på havsmiljö och klimat som redovisas i denna rapport. Parallellt har en motsvarande uppföljning gjorts, inom området fiske, jordbruk och livsmedel, vilken redovisas i en annan rapport till utskottet. Uppföljningen har i första hand inriktats på att följa upp tidigare insatser som miljö- och jordbruksutskottet genomfört åren 20052009. I denna uppföljning beskrivs och analyseras resultatredovisningen i budgetpropositionen, både vad avser struktur och innehåll. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin analys av materialet utgått från de synpunkter som utskottet har lämnat i samband med tidigare uppföljningar. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering. 2 Utvecklingsarbete om mål och resultat Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang.7[ Prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377.] beslutade om 15 miljökvalitetsmål, som anger vilket tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv.8[ Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183.] Ytterligare ett miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, beslutades av hösten 2005.9[ Prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, 49.] Målen omfattar följande områden. Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv. beslutade om en ny målstruktur för miljömålsarbetet med ett utvecklat generationsmål10[ Prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377.]. godkände regeringens förslag att en ny bedömningsgrund för en samlad bedömning av måluppfyllelse för miljökvalitetsmålen skulle införas. Tre av målen Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Säker strålmiljö ändrades. Den förändrade bedömningsgrunden innebär att målen fortsatt är mycket ambitiösa och formulerade på ett sätt som gör dem möjliga att nå. Vid bedömningen av om målen nås tas hänsyn till att naturen har lång återhämtningstid. Inom en generation ska antingen det tillstånd i miljön som miljökvalitetsmålet uttrycker eller förutsättningar för att nå denna miljökvalitet ha skapats för att nå den önskade miljökvaliteten. Den nya målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. Delmålen kommer att övergå till etappmål som ska vara steg på vägen för att nå ett eller flera miljökvalitetsmål och generationsmål. godkände också regeringens förslag att avvecklas som ett råd inom . I stället ska redovisa en bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och etappmålen. Minst en gång per mandatperiod ska redovisa en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen.