bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — Exempelvis redovisades i budgetpropositionen åtgärder till följd av Sadevs rapport förebygga och hantera korruption i det svenska utvecklingssamarbetet (Sadev Report 2008:5). Sadevs rapport utarbetades på uppdrag av regeringen. har i budgetbetänkande 2008/09:UU2 redovisat sina överväganden till följd av ovan nämnda framställningar och motioner med anknytning till dessa. Genom ändringar i Sidas instruktion och krav i Sidas regleringsbrev har regeringen under den gångna mandatperioden agerat för stärkt styrning och kontroll i verksamheten. Enligt regleringsbrevet skulle Sida bl.a. vidta åtgärder för att komma till rätta med de brister uppmärksammat och säkerställa att bristerna inte återupprepades i kommande granskningar. Sida skulle införa system för att leva upp till bestämmelserna i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll samt senast /10 återrapportera vidtagna åtgärder. gav regeringen i uppdrag åt ESV och Sida att förbättra och säkra den interna styrningen och kontrollen vid Sida. I uppdraget ingår att bedöma Sidas pågående arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen och vid behov föreslå ytterligare åtgärder. ESV ska särskilt identifiera brister och föreslå åtgärder i fråga om Sidas ekonomiska planering och uppföljning. ESV ska stödja Sida i genomförandet av åtgärder för att säkerställa en väl fungerande intern styrning och kontroll. Utgångspunkten för arbetet ska vara de åtgärder som ESV föreslagit. Uppdraget ska rapporteras av ESV och ska vara avslutat . I Sidas regleringsbrev har regeringen föreskrivit att myndigheten ska prioritera åtgärder för att förbättra styrning och kontroll m.m. vidta nödvändiga åtgärder för att upprätthålla en effektiv organisation och säkerställa att myndigheten har en god intern styrning och kontroll, inklusive ett väl fungerande system för ekonomisk planering och uppföljning säkerställa införandet av ett enhetligt mål- och resultatstyrningssystem, bl.a. genom att stärka de centrala funktionerna för mål- och resultatstyrning, främja ett resultatorienterat arbetssätt och en resultatorienterad kultur genom kompetenshöjande åtgärder. I detta ingår bl.a. att säkerställa att den resultatrapportering myndigheten lämnar till regeringen utgår från de mål som beslutats av regeringen och myndigheten; Resultatrapporteringen ska styrkas med redovisning av indikatorer samt innehålla analys av faktorer som påverkar utfallet; Myndigheten ska säkerställa att kompetensen på detta område stärks och bevaras även på lång sikt vidta åtgärder för att 2011 öka andelen utlandsstationerad personal säkerställa en stark och självständig funktion inom myndigheten för hantering av korruptionsfrågor, inklusive ett s.k. whistleblower-system säkerställa att regeringens policyer får genomslag i det bilaterala utvecklingssamarbetet genom att Sidas policyarbete i ökad utsträckning fokuseras på att genomföra de strategier för utvecklingssamarbetet som regeringen beslutat säkerställa att myndigheten har väl fungerande system för statistikhantering, bl.a. i enlighet med /Dacs återrapporteringskrav. Sida ska vid fyra tillfällen rapportera genomförandet av dessa åtgärder till och därefter lämna en slutrapport i årsredovisningen . Utskottet har under beredningen av detta betänkande fått en föredragning om förändringsarbetet inom Sida under medverkan av myndighetens styrelseordförande, generaldirektör och överdirektör. Även ESV:s regleringsbrev innehåller ett uppdrag som rör Sida. ESV ska identifiera brister och föreslå åtgärder så att Sida fullgör de krav som finns i myndighetsförordningen, nämligen att verksamheten ska bedrivas effektivt och enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i , att den ska redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt, och att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. Utskottet återkommer senare i betänkandet till anslagsberäkningarna. Där ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om förstärkning av Sidas förvaltningsanslag med för att komma till rätta med de uppmärksammade bristerna i fråga om styrning och kontroll. I slutet av betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat samt en följdmotion till skrivelsen. Även där kommer utskottet in på frågor om styrning och kontroll. I detta avsnitt vill utskottet också fästa uppmärksamhet på det arbete som regeringen inlett med att öppna biståndet för ökad insyn och idéer från fler. Detta arbete, som välkomnas av utskottet, tar fasta på behovet av ökad öppenhet och transparens för att öka kunskapen om biståndet och förbättra förutsättningarna för ansvarsutkrävande och granskning. Det syftar också till att främja nytänkande och till att öka samverkan med andra delar av samhället. Regeringens avsikt är att transparens, deltagande av och samverkan med fler aktörer ska genomsyra hela biståndet. Utskottet noterar att detta bl.a. kommer till tydligt uttryck i de riktlinjer för samarbetsstrategier för det bilaterala utvecklingssamarbetet som regeringen beslutat om 2010. Utskottet noterar också att det tidigare nämnda kommissionsmeddelandet om stärkt biståndseffektivitet genom bl.a. ökad insyn (KOM(2010) 643) ligger i linje med regeringens arbete för att öppna biståndet. Med anknytning till detta betänkande konstaterar utskottet att Europeiska revisionsrättens årsrapport om EU:s budget (EUT 9.11.2011) innefattar en granskning av unionens bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning, som uppgick till . Utskottet har också tagit del av kommissionens meddelande Årsredovisning för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden () (KOM(2010) 402) samt Europeiska revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT 9.11.2011). Revisionsrätten slår i årsrapporterna fast att systemen för övervakning och kontroll var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. Utskottet noterar att Revisionsrätten i årsrapporterna lägger fram rekommendationer om förbättringsåtgärder riktade till de ansvariga generaldirektoraten inom kommissionen och EuropeAid. Prioriteringar inom biståndet, särskilda insatser för att nå millenniemålen, anslag och anslagsfrågor m.m. I detta avsnitt behandlar utskottet övergripande frågor om prioriteringar i utvecklingssamarbetet. Utskottet tar också ställning till förslagen i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 7 och motionsyrkanden med anknytning till anslag och anslagsvillkor m.m. Utskottet behandlar också förslag om godkännande och bemyndiganden. Utskottet delar regeringens uppfattning att de tematiska prioriteringarna för utvecklingssamarbete under innevarande mandatperiod bör vara desamma som under föregående mandatperiod. De tre prioriteringarna är således: demokrati och mänskliga rättigheter främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Enligt regeringen är ett av skälen till att ovanstående prioriteringar valts att kan bidra till ett mervärde inom dessa områden och bedöms kunna påverka utvecklingen i rätt riktning. Utskottet anser liksom regeringen att prioriteringarna utgör grundläggande förutsättningar för att stimulera utvecklingens drivkrafter. Det är angeläget att prioriteringarna kommer till uttryck i exempelvis bilaterala samarbetsstrategier, i det multilaterala utvecklingssamarbetet och i globala utvecklingsinsatser. Regeringen lyfter också fram prioriteringarna genom särskilda satsningar. Utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Utskottet redovisar nedan sin syn på motionsförslag som lagts fram om prioriteringar, särskilda insatser och ökade resurser i utvecklingssamarbete. Utskottet konstaterar att målet för internationella utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utskottet anser att även ska vara en internationellt ledande biståndsgivare, såväl på det humanitära området som när det gäller långsiktiga insatser för fattigdomsbekämpning och för att nå FN:s millenniemål. ska stå fast vid sina åtaganden om internationellt utvecklingssamarbete och fortsätta att vara en tillförlitlig och konstruktiv samarbetspartner. Det gäller såväl bilateralt samarbete där gör fleråriga åtaganden i samarbetsstrategier med enskilda länder och regioner som långsiktiga förpliktelser om att lämna bidrag och ge garantiåtaganden för verksamheten i multilaterala organisationer. Utvecklingssamarbetet ska även i fortsättningen ta sin utgångspunkt i politik för global utveckling (PGU) och den mångdimensionella syn på fattigdomsbekämpning som kommer till uttryck såväl där som i FN:s millenniemål. Arbetet ska fortsätta med att öka effektiviteten och förutsägbarheten i biståndet. Som framgått avvisar utskottet förslag om att minska biståndsramen till av BNI. Utskottet avvisar också anslagsförslag inom utgiftsområde 7. Partiets motivering till förslagen om anslagsminskningar inom utgiftsområdet på sammanlagt är knapphändig. Den går framför allt ut på att ska lämna internationellt bistånd men, som det uttrycks i motionen, utan att sticka ut relaterat till övriga världen. Som framgått ovan lägger partiet också fram förslag om att öka medelstilldelningen till med . Utskottet konstaterar att UNHCR har ett globalt mandat att leda och samordna internationella ansträngningar för att ge skydd till flyktingar och lösa flyktingproblem. Organisationen är en av FN:s största humanitära aktörer och har dessutom en roll som övervakare och uttolkare av . var 2009 i absoluta tal världens fjärde största givare till UNHCR efter , och . Räknat per invånare var UNHCR:s världens i särklass största givare. bidrag till UNHCR uppgick till nära , varav basbudgetstödet via utgjorde . lämnades via Sida till följd av särskilda appeller och via landstöd. är också en internationellt sett stor givare till andra internationella organ som arbetar med humanitärt bistånd, däribland stöd till flyktingar. lämnade i stöd till UNRWA, för palestinska flyktingar (United Nations Relief and for Refugees in the Near East). var UNRWA:s fjärde största givare efter , och . Räknat per capita var den i särklass största givaren. WFP (Programme) är världens största humanitära organisation. WFP:s primära mål är att genom livsmedelsbistånd rädda liv och säkra försörjningsförmågan i kris- och katastrofsituationer. var 2009 WFP:s tionde största givare medan innehade förstaplatsen. Räknat per capita var dock en större bidragsgivare än . var 2009 i absoluta tal största givare till för humanitärt bistånd, OCHA (Office for the Co-ordination of Humanitarian ), som har till uppgift att samordna det internationella humanitära biståndet. Stödet från till OCHA uppgick till totalt . Utskottet ser positivt på att är en internationellt sett ledande givare till de nämnda humanitära organisationerna inklusive UNHCR. Innan utskottet övergår till att behandla tematiska prioriteringar i bistånd redovisar utskottet här sin syn på motionsförslaget om att det inom EU-biståndet bör upprättas program för att förhindra prostitution och människohandel. EU antog 2008 människorättsriktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor som bl.a. inkluderar åtgärder mot koppleri och utnyttjande av annans prostitution. I årsrapporten Human rights and democracy in the world från EU:s utrikestjänst redovisas unionens åtgärder för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i världen . Där framgår att EU fortsätter att vidta en rad åtgärder mot människohandel. Kommissionen lanserade ett nytt ramverk för att bekämpa människohandel och för att skydda offer för sådan handel. under det svenska EU-ordförandeskapet antog rådet för rättsliga och inrikes frågor ett åtgärdsinriktat dokument (11450/09 REV 5) som inriktar sig på EU:s yttre dimension när det gäller åtgärder mot människohandel. Genom denna åtgärdsplan förstärks medlemsstaternas samarbete för att gemensamt bekämpa det grova gränsöverskridande brott som människohandel utgör. Av den ovan nämnda årsrapporten framgår att EU främjar kapacitetsutveckling i icke-medlemsstater när det gäller att motverka människohandel och att frågor om människohandel tas upp i handlingsplaner inom ramen för EU:s grannskapspolitik. Som framgått anser utskottet att de tematiska prioriteringarna för utvecklingssamarbete under innevarande mandatperiod bör vara desamma som under föregående mandatperiod. Insatserna måste präglas av långsiktighet och uthållighet om det ska vara möjligt att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utskottet vill här uppmärksamma 2010 som redovisar långsiktiga utvecklingstendenser och introducerar tre nya mått: ett ojämlikhetsindex, ett index som beräknar vad länder förlorar på bristande jämställdhet mellan könen och ett mångdimensionellt fattigdomsindex som mäter allvarliga brister inom hälsa, utbildning och levnadsstandard. Tematisk prioritering: demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter Den första tematiska prioriteringen i utvecklingssamarbete, stöd till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom såväl det multilaterala som bilaterala utvecklingssamarbetet har följande mål: demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer. Regeringen beslutade om en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete 20102014. Policyn fastställer, liksom alla policyer som regeringen beslutar om, grundläggande principer och anger på ett övergripande plan ställningstaganden inom utvecklingssamarbetet. Den är vägledande och ska, på samma sätt som övriga policyer, tillämpas i bl.a. strategier för samarbetet med länder, regioner och organisationer samt i ståndpunkter i EU och inom det multilaterala systemet. Beslutet om en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet välkomnas av utskottet. Regeringen förstärker de särskilda insatserna för demokratisering och yttrandefrihet, som därmed kommer att uppgå till 2011, och avsätter dessutom särskilda medel för insatser för ökad yttrandefrihet. Utskottet ser positivt på dessa satsningar och välkomnar också att regeringen i regleringsbrevet till Sadev gett myndigheten i uppdrag att utvärdera resultatet av det bistånd vars huvudinriktning är demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Utvärderingen ska vara slutförd . Regeringens policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet ger uttryck för en höjd ambitionsnivå som den innebär ett klarläggande av prioriteringarna på följande tre huvudområden : medborgerliga och politiska rättigheter demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer Utskottet konstaterar att policyn utgår från regeringens och ställningstaganden under förra mandatperioden om demokratibiståndet (skr. 2008/09:11, bet. 2008/09:UU6 Frihet från förtryck demokratibistånd). I betänkandet redovisade utskottet sin syn på frågor om demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, på demokratins aktörer samt på demokratifrämjande utvecklingspolitik via EU respektive multilaterala organ m.m. Det civila samhällets roll i utvecklingssamarbetet understryks i ett motionsförslag där man också betonar vikten av återkoppling om hur skattefinansierat bistånd används. I en motion riktas kritik mot regeringens politik vad avser medelstilldelning till enskilda biståndsorganisationer för informationsarbete och opinionsbildning. Utskottet vill när det gäller öppenhet kring biståndet och resultatredovisning framhålla det utvecklingsarbete som regeringen inledde 2006 med att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska biståndet och som bl.a. inkluderar en årlig resultatskrivelse till , vilket beskrivits i betänkandet. Ett arbete har också inletts med att öppna biståndet för ökad insyn och idéer från fler. Utskottet anser att det civila samhällets aktörer, exempelvis religiösa samfund, fackförbund och sociala rörelser, spelar en framträdande roll som samarbets- och dialogpartner på biståndsområdet. En betydande och ökande del av svenskt bistånd genomförs i samarbete med civilsamhällets organisationer (CSO). Utskottet välkomnar att den ovannämnda policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i svenskt utvecklingssamarbete 20102014 lyfter fram det civila samhällets strategiska betydelse för demokratisering. Sida genomför mätningar av svenskarnas biståndsvilja och uppfattningar om det utvecklingssamarbete som bedriver. Enligt den undersökning som publicerats är åtta av tio svenskar beredda att själva göra något för att minska fattigdomen i världen och då i första hand att skänka pengar. Sex av tio svenskar tycker att det svenska biståndet är lagom stort eller borde ökas. vill se en minskad biståndsbudget, och vill helt slopa biståndet. De flesta siffrorna i den senaste undersökningen är relativt stabila jämfört med . Regeringen beslutade om en strategi för informations- och kommunikationsverksamhet, inklusive via organisationer i det civila samhället, för perioden 20102014. Strategin syftar bl.a. till att få ett bättre genomslag via de medel som används för informations- och kommunikationsinsatser samt att öka effektiviteten, transparensen och kvaliteten i de insatser som genomförs. Svenska CSO spelar en central roll genom stödet till och samverkan med partnerorganisationer i utvecklingsländer. För att nå det övergripande målet ska stöd genom svenska CSO inriktas på kapacitetsutveckling av organisationer inom det civila samhället i utvecklingsländer för att dessa ska kunna arbeta på ett rättighetsbaserat sätt i sina roller som röstbärare och organisatörer av tjänster. Stödet ska bidra till demokratisering och ökad respekt för fattiga och diskriminerade människors mänskliga rättigheter inom aktuella sektorer. Utskottet konstaterar att regeringen fortlöpande arbetar för att utveckla formerna för samråd med CSO. Av budgetpropositionen framgår att stödet via svenska CSO ökar, bl.a. till följd av regeringens särskilda biståndssatsning inriktad på barn och unga. Utskottet övergår nu till att behandla ett motionsförslag om svensk Afrikapolitik. Där poängteras att frågor om mänskliga rättigheter och demokrati ska genomsyra utvecklingssamarbete och partnerskap. Övergripande frågor om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete behandlades under förra mandatperioden av utskottet i betänkande 2008/09:UU6. Utskottet redovisade där sin syn på frågor om demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, på demokratins aktörer samt på demokratifrämjande utvecklingspolitik via EU och multilaterala organ. Under den gångna mandatperioden ägnade utskottet ett betydande intresse åt Afrikafrågor, bl.a. genom arbetet i en särskild arbetsgrupp för Afrikafrågor där företrädare för samtliga sju riksdagspartier ingick. Mänskliga rättigheter och demokrati var ett av de teman som arbetsgruppen tog upp. Utskottet behandlade under den föregående mandatperioden svensk Afrikapolitik i ett betänkande under rubriken och en politik för gemensamma utmaningar och möjligheter (bet. 2007/08:UU4). Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om en ny regional strategi för om sammanlagt . Målet med strategin är ökad förmåga och politiskt samförstånd hos länder och mellanstatliga organisationer i för att hantera gränsöverskridande utmaningar som gäller stabilitet, handel och ekonomisk integration samt hållbar utveckling. Som framgått ovan beslutade regeringen om en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete 20102014. Policyn gäller för den del av svenskt utvecklingssamarbete vars huvudinriktning är demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Frågor om demokrati och mänskliga rättigheter tillmäts också stor betydelse i regeringens beslut om samarbetsstrategier med en rad . I regeringens skrivelse 2008/09:189 Biståndets resultat redovisades en rad uppgifter om resultatet av insatser inom det tematiska området demokrati och mänskliga rättigheter, däribland insatser i länder i . I detta sammanhang vill utskottet också framhålla EUAfrika-partnerskapet om demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Partnerskapet är ett forum för dialog mellan kontinenterna och innefattar genomförande av program och åtgärder för att bl.a. förbättra valövervakning och korruptionsbekämpning samt stoppa människohandel och tortyr. Kommissionen lade fram meddelandet Om konsolidering av förbindelserna mellan och 1,5 miljarder människor, 80 länder, två världsdelar, en framtid (KOM(2010) 634). I meddelandet lämnas förslag om hur EUAfrika-partnerskapet ska vidareutvecklas. Ökat stöd till interkommunala partnerskap mellan nord och syd förespråkas i en motion. När utskottet i betänkande 2008/09:UU6 om demokratibistånd redovisade sin syn på stöd till demokratins aktörer uttryckte utskottet sin positiva syn på kommunala partnerskap. Detta är en Sidafinansierad samarbetsform som genom resultatinriktade projekt med fokus på fattigdomsbekämpning ska bidra till och regional verksamhet i prioriterade samarbetsländer. Internationellt centrum för lokal demokrati (ICLD) administrerar och fördelar medel för det kommunala partnerskapsprogrammet. Enligt vad utskottet har inhämtat har medelstilldelningen legat på . beräknas en höjning till . Till detta kommer extra medel under 20102012 på för samarbete med och . Utskottet välkomnar att det i riktlinjerna för kommunala partnerskap slås fast att jämställdhetsaspekter ska beaktas i programmen, detta i överensstämmelse med den tematiska prioriteringen av främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling (prioriteringen behandlas i ett avsnitt nedan). Samtliga projekt ska bedömas utifrån hur både kvinnors och mäns intressen och medverkan tas till vara. Flera projekt har enligt uppgift som huvudmål att stödja och stärka kvinnors deltagande i det lokala beslutsfattandet och utvecklingsarbetet. har drygt 75 svenska kommuner varit involverade i partnerskapsprojekt. I detta sammanhang vill utskottet också fästa uppmärksamhet på att icke-statliga aktörer och lokala myndigheter kan söka medel från EU-programmet and in Development. kan ICLD tilldela kommuner medel för den nationella medfinansiering som krävs för deltagande i programmet. I motionsförslag framhålls vikten av att stärka kvinnors möjligheter att delta som demokratins aktörer i folkrörelser eller frivilligorganisationer. Utskottet har i det nämnda betänkandet om demokratibiståndet understrukit betydelsen av att stärka kvinnors rättigheter och främja deras politiska deltagande. Stöd ska enligt utskottet lämnas till kvinnors egna nätverk, organisationer och allianser på lokal, nationell, regional och internationell nivå. Stärkt stöd till kvinnors ledarskap är en viktig komponent i sammanhanget. Beträffande stöd till kvinnors politiska deltagande framhöll utskottet särskilt att sådant stöd måste gå bortom målet att öka andelen kvinnor till att också stärka kvinnors inflytande. Tematisk prioritering: miljö och klimat Miljö och klimat utgör den andra tematiska prioriteringen i utvecklingssamarbete. Det övergripande målet för stöd till miljö och klimat inom utvecklingssamarbetet är: förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändring i utvecklingsländer samt begränsad klimatpåverkan. I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om prioriteringar med inriktning på miljö- och klimatinsatser inom biståndet. Mot bakgrund av att flera motioner tar upp övergripande frågor om finansiering av klimatåtgärder och integrering av sådana åtgärder i fattigdomsbekämpningen erinrar utskottet om följande uttalande regeringsförklaring: ska fortsatt driva på för att få ett globalt klimatavtal till stånd.