bet · GY01AU1 · 2010-12-03 00:00:00 — 2010/11:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens budgetproposition med förslag till anslag på utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. I ärendet behandlas även 13 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden . Utgiftsområde 13 omfattar områdena Integration, Diskriminering och Jämställdhet. Medelsanvisningen inom utgiftsområdet hänför sig främst till anslag för insatser i samband med flyktingmottagande. Ramen för utgiftsområde 13 uppgår till ca . I fråga om området Integration ställer sig utskottet positivt till regeringens tydliga inriktning på att nyanlända invandrare snabbt ska få jobb och lära sig svenska. På diskrimineringsområdet framhåller utskottet vikten av att fortsätta arbetet med att förebygga diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder, könsöverskridande identitet eller uttryck samt ålder. När det gäller jämställdhet anser utskottet att fortsatta reformer är nödvändiga för att utveckla och förstärka jämställdheten inom alla samhällsområden. Vid sidan om budgetpropositionen och motionerna behandlas även regeringens skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration och en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet uttalar sitt stöd för regeringens satsningar inom området och föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Därutöver behandlas även regeringens skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen. Utskottet föreslår att skrivelsen, som inte har lett till några motioner, läggs till handlingarna. Företrädarna för Socialdemokraterna, följer bl.a. upp sina parti- och kommittémotioner med totalt 3 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens skrivelse om integration 2010/11:A1 av m.fl. (S) yrkandena 14 och lägger skrivelse 2009/10:233 till handlingarna. Reservation 1 (S, V) Invandrares kommunbosättningar, mentorer m.m. 2010/11:Sf379 av m.fl. (S) yrkande 1, 2010/11:A245 av (FP) och 2010/11:A419 av Shadiye Heydari (S) yrkandena 1 och 2. 2010/11:A309 av (KD) yrkande 1 och 2010/11:A335 av och (båda S). Reservation 2 (S) Övriga frågor om integration 2010/11:A271 av (M), 2010/11:A302 av (M), 2010/11:A353 av (S) och 2010/11:A388 av m.fl. (S). Åtgärder mot diskriminering och rasism 2010/11:A265 av (S). Regeringens skrivelse om jämställdhet lägger skrivelse 2009/10:234 till handlingarna. Anslag på utgiftsområde 13 Bemyndigande beträffande anslag 1:4 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 1. godkänner att det får tas upp lån i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 2. Bemyndigande beträffande anslag 1:6 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 3. Bemyndigande beträffande anslag 3:1 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 4. Anvisning av anslag under utgiftsområde 13 anvisar för anslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt vad som framgår av bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2010/11:1 utgiftsområde 13 punkt 5 och avslår motionerna 2010/11:A292 av och (båda SD) och 2010/11:A374 av m.fl. (S, MP, V). Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (M), (S)2, (S)3, (M), (S)4, (FP), (S)5, (S)6, (M), (SD), (M), (C), (KD), (V)7 och (MP)8. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. Avstår från ställningstagande under punkt 7. I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2010/11:1, utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. Inom området integrationspolitik uppfördes 2009 två nya anslag, 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. I ärendet behandlas också regeringens skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration och regeringens skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen. Därutöver behandlar betänkandet följdmotioner som är anslagspåverkande och vissa frågor om integration och diskriminering som väckts under allmänna motionstiden /11. Övriga motioner från allmänna motionstiden om diskriminering och jämställdhet kommer att behandlas av utskottet i senare betänkanden. I anslutning till beredningen har information lämnats till utskottet av regeringen genom arbetsmarknadsminister , integrationsminister och statssekreterare Rådet för Europeiska socialfonden i genom generaldirektören . I det följande refereras motioner som har väckts under det innevarande (2010/11) utan angivande av årtal. avlämnade ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2010/11:AU1y) över förslagen till ramar för utgiftsområdena 13 och 14. justerade sitt betänkande om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2010/11:FiU1). I betänkandet tillstyrkte finansutskottet regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13. Riksdagsbehandlingen av finansutskottets betänkande planeras äga rum . Integration, diskriminering och jämställdhet I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2010/11:1, utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområde 13 omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. Betänkandet behandlar också regeringens skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration och regeringens skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen. Utgiftsområde 13 består av nio anslag. Tabellen nedan visar inom vilka anslag det finns motioner. Anslag inom utgiftsområde 13 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Integrationspolitiken omfattar frågor om allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Den innefattar också frågor om nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete och svenskt medborgarskap. I detta avsnitt av betänkandet behandlas vid sidan av propositionens förslag om anslag under Integration och anknytande motioner, regeringens skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration och en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 1:1 Integrationsåtgärder och två motioner med påverkan på detta anslag. beslutade om propositionen Sfi-bonus försöksverksamhet för att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska (prop. 2008/09:156, bet. 2008/09:AU8, rskr. 2008/09:255). Försöksverksamheten, som pågår , innebär att nyanlända skyddsbehövande m.fl. i 13 kommuner kan få en bonus på högst vid snabbt genomförd sfi. beslutade om propositionen Nationell sfi-bonus (prop. 2009/10:188, bet. 2009/10:AU12, rskr. 2009/10:277). Därigenom antogs en ny lag om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. Ersättningen syftar till att få fler nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska och därmed förbättra sina möjligheter att få ett arbete. Reformen trädde i kraft och gäller för personer som första gången folkbokfördes i en kommun eller . Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:1 Integrationsåtgärder Belopp i tusental kronor S, MP, V Anslag 1:1 Integrationsåtgärder används för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. Avsikten med dessa åtgärder är att underlätta och påskynda de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Inom anslaget ryms också medel för stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. har ca betalats ut i stöd till sammanlagt 54 organisationer. I propositionen konstateras att arbete och utbildning, liksom kunskaper i svenska språket, är avgörande för integrationen. Regeringen betonar att reformen Nationell sfi-bonus syftar till att få fler nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska och därmed förbättra sina möjligheter att få ett arbete. Under 20092010 pågår en försöksverksamhet med sfi-bonus i 13 kommuner. Erfarenheter från och utvärderingen av försöket har i den mån det varit möjligt beaktats i regeringens arbete med reformen med en nationell sfi-bonus som trädde i kraft . Utbetalningarna av sfi-bonus inom försöksverksamheten kommer till stor del att äga rum . För försöksverksamheten är därför beräknade i budgetpropositionen . I samma budgetproposition beräknades för sfi-bonus på nationell nivå ett ytterligare behov på , dvs. Anslagsbehovet och framåt för detta ändamål beräknas även det till . finns dessa 100 miljoner för ändamålet beräknade under anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Regeringen avser att återkomma om fördelningen av dessa anslagsmedel. har medel om för länsstyrelsernas arbete med nyanländas introduktion ingått i anslaget. Medel för länsstyrelsernas samverkansuppdrag beräknas och framåt under länsstyrelsernas förvaltningsanslag. I budgetpropositionen anvisades för mentorskapsprojekt. Satsningen avslutas , varför anslaget minskas med . I propositionen (prop. punkt 5 i denna del) föreslås att ett ramanslag på ca anvisas . beräknas anslaget till ca . Motioner med anslagspåverkan 2011 I Socialdemokraternas, och motion A374 i denna del föreslås en minskning med på anslag 1:1 Integrationsåtgärder. Enligt partierna är det en naturlig process att människor av olika skäl flyttar mellan länder. som denna process ställer krav på samhället tillförs det nya erfarenheter och kunskaper. När människor flyttar sprids kunskap, växer nätverk och uppstår nya möjligheter. Men migration kan också innebära stora utmaningar, för såväl de människor som flyttar som de länder de flyttar från eller till. Enligt partierna är språket en nyckel för att nyanlända invandrare lättare ska få jobb. Men i stället för regeringens satsning på sfi-bonus vill partierna göra en kvalitetssatsning på sfi-undervisningen, vilket redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I motion A292 i denna del föreslås en minskning med 128 miljoner på anslag 1:1 Integrationsåtgärder. framhåller att en mer ansvarsfull invandringspolitik kräver att invandringen kraftigt begränsas. Man anser att de invandrare som väljer att flytta till ska förväntas vilja anpassa sig till det svenska samhället, och därför blir sfi-bonus och andra liknande integrationsåtgärder överflödiga. Som ett led i strävan efter en stärkt gemensam identitet ska organisationer som syftar till att förstärka invandrares ursprungskulturer nekas fortsatta bidrag. Enligt mening medför den invandringspolitik som partiet förespråkar även i övrigt väsentligt lägre kostnader för att hantera invandringen. Utskottet vill inledningsvis instämma med regeringen att en lyckad och väl fungerande integration är en av vår framtids stora utmaningar. Att lyckad integration är viktig framgår av en undersökning gjord av nationalekonomen som har visat att 12 000 fler utlandsfödda i innebär att vår export ökar med och att vart femte nyetablerat företag i startas av en utlandsfödd person. Uppföljningar visar dock att det tagit för många av de nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Etableringstakten har varit särskilt långsam för många nyanlända med flyktingbakgrund. I genomsnitt har av männen haft arbete efter att de beviljats uppehållstillstånd, och . För kvinnor har motsvarande siffror varit 5, 20 respektive . Utskottet välkomnar därför den nya inriktning som integrationspolitiken får i samband med att reformen som gäller nyanländas arbetsmarknadsetablering träder i kraft . Etableringsreformen är tydligt inriktad på att de nyanlända snabbt ska få jobb och lära sig svenska. Den bygger på att nyanlända ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och ta del av de möjligheter, rättigheter och skyldigheter som gäller i . Reformen utgår från individens behov men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. Utskottet anser att politiken bör fokusera på jobbskapande och matchning snarare än bidrag och förmedling av åtgärder. Några av etableringsreformens viktigaste delar är också att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Nyanlända ska från dag ett mötas av insatser för arbete, och därför får Arbetsförmedlingen ta över samordningsansvaret från kommunerna när det gäller insatser som ska leda till jobb och egen försörjning. Genom etableringssamtal med Arbetsförmedlingen skräddarsys etableringsplaner med individuella insatser för att tidigt matcha bostad och arbetsmarknad. En individuell ersättning, som är generell och lika för alla oberoende av var i landet den nyanlända bor, lämnas till den som deltar i insatserna. Arbetslinjen tydliggörs också i systemet genom att det är möjligt att arbeta vid sidan av insatserna utan att ersättningen minskas. En etableringslots införs för att stödja den nyanlända i . Valfrihet, individuellt utformade insatser och fler aktörer utgör således viktiga delar av den nya reformen. Utskottet vill betona att arbete och utbildning, liksom kunskaper i det svenska språket, är avgörande för integrationen. Bristande kunskaper i svenska utgör ett hinder för många nyanlända invandrare att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Även om deltagande på arbetsmarknaden i sig kan fungera som ett bra sätt att tillägna sig svenska, kan man utgå från att bristande språkkunskaper gör det svårare att över huvud taget få ett arbete. Utskottet framhåller att reformen Nationell sfi-bonus innebär att nyanlända invandrare i hela landet fr.o.m. får samma stimulans att lära sig svenska snabbare. Enligt utskottets mening bör en sfi-bonus kunna motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi , att förbättra sin närvaro i utbildningen och att göra extra ansträngningar för att snabbt nå ett godkänt betyg. Därmed förbättras också deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet anser att förslaget bygger på den goda principen att genom incitament stimulera människor att förbättra sin anställningsbarhet. Utskottet välkomnar också att regeringen som ett fortsatt led i att bekämpa utanförskapet för de utrikes födda bl.a. föreslår förbättringar av sfi-lärarnas kompetens. Inom ramen för det s.k. lärarlyftet har sammanlagt avsatts för kompetensutveckling för sfi-lärare. Syftet med fortbildningarna är att stärka lärarnas ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens (ung. undervisningskompetens) i ämnet svenska som andraspråk för att därigenom öka elevernas måluppfyllelse. Den etableringsreform som träder i kraft fokuserar på arbetslinjen. Förutom att underlätta och påskynda nyanländas etablering på arbetsmarknaden, syftar reformen till att uppnå starkare incitament, ökad egenmakt och valfrihet för individen, klara och tydliga ansvarsförhållanden och bättre tillvaratagande av individens kompetens. Politiken får inte utgå från att alla som invandrar har behov av samma stöd. Utskottet vill därför uttala sitt stöd för regeringens politik som konsekvent fokuserar på jobbskapande och matchning. Motion A374 i denna del (S, MP, V) kan därför inte godtas. Utskottet delar regeringens åsikt att invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. går 600 000 människor som har fötts i ett annat land till jobbet. De betalar skatt och bär i stor utsträckning upp välfärden. Utlandsfödda personer har också en positiv effekt på utrikeshandeln. Det beror bl.a. på att det finns sociala nätverk som kan underlätta flödet av handelsrelaterad information bland personer med utländsk bakgrund och även mellan utlandsfödda och små och medelstora företag i allmänhet. Nätverken kan också fungera som vägvisare för andra små och medelstora företag som önskar etablera sig på avlägsna utlandsmarknader. Invandringen bidrar även till att motverka ett minskat arbetskraftsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Det är nödvändigt att öka arbetskraftsutbudet för att trygga välfärden och för att lindra belastningen på de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. Utskottet noterar att ägnar stora delar av sin motion åt att kritisera invandringen till och den svenska invandringspolitiken. Partiets lösning på de problem som man tycker sig se är att i princip helt stoppa invandringen och att i övrigt lägga så lite resurser som möjligt på de utlandsfödda som befinner sig i . Utskottet finner partiets avsaknad av förslag på åtgärder anmärkningsvärd. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:1 (prop. punkt 5 i denna del). Det innebär att Socialdemokraternas, och förslag i motion A374 i denna del inte kan godtas. Med hänvisning till det som sagts ovan gäller detsamma motion A292 i denna del. En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande och en motion med påverkan på detta anslag. Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Genom reformen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering, som träder i kraft , flyttas det övergripande ansvaret för etableringsinsatser till Arbetsförmedlingen, som bl.a. kommer att besluta om etableringsersättning till individen. Kommunerna kommer även fortsättningsvis att ha viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och för nyanländas etablering, inte minst vad gäller boende, skola, undervisning i svenska och samhällsorientering. För dessa insatser får kommunerna en ersättning från staten. Enligt den nya förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, som träder i kraft , lämnas en grundersättning till kommuner med en årlig överenskommelse om mottagande av nyanlända. Grundersättningen kommer att vara på motsvarande nivå som . kommer grundersättningen att motsvara tio prisbasbelopp. För varje mottagen person lämnas en schablonersättning som är avsedd att ersätta kostnader för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, sfi, samhällsorientering, tolkning och andra insatser för att underlätta etableringen i samhället. Schablonersättningen är för personer som inte fyllt och för personer som fyllt . Ersättning lämnas också i schabloniserad form för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd till nyanlända som kommunerna kan behöva lämna innan statlig etableringsersättning kan betalas ut. Därutöver lämnas ersättning för kostnader för ekonomiskt bistånd till personer som på grund av styrkt sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är förhindrade att delta i etableringsinsatser på heltid och för vissa särskilda kostnader för stöd, service och hälso- och sjukvård. Särskild ersättning lämnas också för ensamkommande barn. Ersättning kan också lämnas för vissa andra särskilda kostnader samt för insatser som syftar till att skapa beredskap och mottagningskapacitet och för att utveckla regional samverkan. Propositionens och motionens förslag till anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Belopp i tusental kronor S, MP, V 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande används för statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med mottagandet av vissa nyanlända invandrare. Fram till , då reformen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering träder i kraft, lämnas ersättning främst i form av schablonersättning till kommunerna med ett belopp per mottagen person. Beloppet fördelas och börjar betalas ut månaden efter det att den nyanlände har tagits emot i en kommun. Därutöver lämnas ersättning för vissa kostnader för försörjningsstöd och vissa särskilda kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn och ungdomar utan vårdnadshavare och för personer med funktionshinder. I propositionen konstateras att 18 583 personer bosatte sig i landets kommuner inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet enligt statistik. Detta är en minskning jämfört med då 19 789 personer mottogs i landets kommuner och med 2007 då 23 650 personer mottogs. Av de mottagna 2009 var 1 880 kvotflyktingar, 4 600 kom från Migrationsverkets anläggningsboende, 4 317 från s.k. eget boende, 7 613 var anhöriga och 173 övriga. Av samtliga mottagna var kvinnor och män. Knappt hälften, , var . Andelen kvinnor var något högre än 2008, vilket kan förklaras med en fortsatt hög andel anhöriginvandrare där kvinnor i regel är fler än män. I propositionen beräknas kommunmottagandet av nyanlända för 20102014 vara ungefär lika stort som . I förhållande till vad som angavs i budgetpropositionen bedömer dock regeringen att ca 2 700 fler flyktingar blir mottagna i kommunerna . Dessutom ökar antalet barn som kommer till utan medföljande vårdnadshavare. Jämfört med den prognos som låg till grund för beräkningar i budgetpropositionen , beräknas ersättningarna för mottagande av ensamkommande barn öka med . Detta innebär ett ökat anslagsbehov jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . föreslår regeringen att förs till anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader på utgiftsområdet 14. beräknas Arbetsförmedlingens anslagsbehov för ändamålet till och till . Det innebär att ytterligare förs över och ytterligare . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 4 (prop. punkt 5 i denna del). Motion med anslagspåverkan 2011 I motion A292 i denna del föreslås en minskning med på anslaget. Enligt kräver en mer ansvarsfull invandringspolitik att invandringen kraftigt begränsas. Eftersom invandrare ska och förväntas anpassa sig till det svenska samhället kommer kostnaderna för att hantera invandringen att bli väsentligt lägre. Kommunersättningarna vid flyktingmottagande förväntas följaktligen bli lägre. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det faktum att huvudansvaret för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet nu förs över från kommunerna till Arbetsförmedlingen genom reformen som gäller nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering innebär att kommunernas kostnader för insatser för nyanlända kommer att bli lägre än .