bet · GY01UbU1 · 2010-12-08 00:00:00 — Lärarna kan knappast ha blivit bättre när lärarutbildningen inte ens är i gång . Det gäller även en mängd andra reformer. Till exempel har vi den viktiga reformen för gymnasieskolan. Den är inte heller sjösatt ännu, och då kan den knappast ha gett resultat. PISA-undersökningen visar att det i många andra länder tar tre, fyra, att vända ett utbildningssystem. Jag ställer frågan igen: Varför måste det ta 10, 12, för er i Alliansen när det i andra länder bara tar tre, fyra, ? Ni har haft makten . Jag vill inte anklaga för att han inte kan räkna, men valet var faktiskt och är det december. Det kan inte bli ett år.Man kan inte vinna valet den ena dagen och genomföra reformer . Under förra mandatperioden blev vi anklagade för att reformerna antingen kom för sent och omfattade för lite eller så gick det hela för fort och var för hafsigt; det senare gällde väl när reformerna kom och allt inte var perfekt.Det tar tid. Man måste utreda ordentligt. Utredningar ska skickas på remiss. Det ska skrivas propositioner och behandlas i kammaren. Sist men inte minst ska det hela implementeras ute i skolorna. Det, herr talman, är ett misstag som var med om. De reformer som infördes tidigare gick för fort helt enkelt. Skolan måste ha tid för implementering, och bland annat därför tar det tyvärr innan vi kan vända den tråkiga utvecklingen i . Jag välkomnar socialdemokratiska företrädare till denna debatt. Under den allmänna debatten lyste de med sin frånvaro, så även . Jag konstaterar att inte deltar i denna viktiga debatt heller, som alltså handlar om skolbudgeten för nästkommande år.Herr talman! Vi har en mycket väl fungerande förskola med hög kvalitet, men vi måste fortsatt bidra till att barngruppernas storlek minskas. Det är viktigt att staten följer upp kommunernas arbete med att utan dröjsmål erbjuda småbarnsföräldrar som vill arbeta eller studera plats. Jag vet att regeringen ser över hur vi ska kunna bli ännu bättre på att stimulera och uppmuntra kommunerna att erbjuda denna viktiga kommunala service.En annan viktig utmaning är att öka andelen förskollärare. För att underlätta detta avsätts medel i budgeten dels för ett lärarlyft 2, dels för ett förskolelyft. Det handlar om 200 miljoner i form av särskilda öronmärkta pengar för förskolelyftet.Svensk skola står fortsatt inför stora utmaningar. Trots att vi ligger bland toppländerna internationellt när det gäller elevers läsfärdigheter kan vi se trender som är oroväckande. Det gäller exempelvis resultat i matematik och naturkunskap, vilket nämnts tidigare i debatten. Det bekymmersamma är att de svenska resultaten sjunker mest.Vi måste fortsätta att satsa på . Visst är det bra att De rödgröna i sitt alternativ vill prioritera vuxenutbildningen, men jag menar att resurserna behövs i tidiga årsgrupper. Den satsning på läsa, skriva, räkna som beslutade om och införde förlängs, och i nästa års budget avsätts . Jag hoppas att fler kommuner nu passar på att ansöka om att ta del av denna satsning. Det är en viktig fortbildning som våra lärare behöver i sitt utvecklingsarbete, och de elever som behöver extra stöd ska också få det.Ytterligare en utmaning för alla oss skolpolitiker är mottagandet och introduktionen av nyanlända elever. Här finns mycket mer att göra.Herr talman! och har omnämnts ett antal gånger. bekräftar att vi har bekymmer med resultaten, inte minst inom naturkunskap och matematik. Därför är det bra att det i nästa års budget finns en fortsatt satsning på just dessa ämnen.Strategiskt och långsiktigt är det förstås de förändringar vi har aviserat med en ny lärarutbildning och en lärarlegitimation som jag förväntar mig ska ge effekt. Men på kort sikt är det statens och kommunernas gemensamma insatser just nu som räknas för att säkerställa lärarkompetensen. Jag tycker inte att det är acceptabelt att många kommuner har obehöriga lärare som undervisar i viktiga ämnen som svenska och matematik. Självklart påverkar det också resultaten.Herr talman! I utskottets betänkande refereras till siffror som visar att andelen elever som var behöriga till gymnasieskolan var . Det var den lägsta siffran . Detta är allvarligt, och det är svårt att ge en enkel förklaring.Vi får inte glömma bort att vi har 290 kommuner. Jag kan garantera kammaren att det bedrivs 290 olika sorters skolpolitik i dessa kommuner. Det gäller hur man satsar på kvalitet, hur man satsar på lärarna och kvalitetsuppföljningsarbetet.Detta har enligt oss i bidragit till en mindre likvärdighet. Därför tycker vi i att det är bra att regeringen utreder konsekvenserna av 90-talets kommunalisering. uppfattning är att staten ska ta ett mycket större ansvar än . Men det är en uppfattning som inte delas av så många partier i denna kammare.Herr talman! Resurser löser inte alla skolans problem. Det handlar om attityder till skolan, som jag berörde i mitt inlägg i den allmänpolitiska debatten. Skolpolitiker, rektorer, lärare och föräldrar har ett mycket stort ansvar för att förändra många ungdomars attityd till utbildningen. Föräldrar som har barn i skolan har förstås det yttersta ansvaret. Flera studier visar också att förväntningar i sig bidrar till bättre resultat, det vill säga att föräldrar och lärare har höga förväntningar på eleverna.Men detta arbete underlättas inte om det finns skolpolitiker som sänker kraven för att komma in på gymnasiet, som inte vill följa upp resultaten, som inte gillar betyg eller som inte anser att det är viktigt att följa upp närvaron i eller gymnasieskolan. Ger vi skolpolitiker efter på dessa punkter bidrar vi till att förstärka bilden av att en elev kan komma och gå som han vill och att det alltid löser sig på något sätt.Herr talman! Det är dags att lämna denna låt-gå-politik som jag känner igen i mina debatter med socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Signaler är viktiga. Den nya gymnasiereformen sjösätts . Den är central. Det viktigaste för mig är att vi återupprättar betydelsen av betygen och det man presterar i som elev. räcker det med godkänt i tre ämnen, engelska, svenska och matematik. Det anser jag inte är tillräckligt.Det är bra att det kommer att ställas högre krav för att komma in på gymnasiet. Det förvånar mig dock fortfarande att De rödgröna envisas med uppfattningen att alla elever på gymnasiet ska tvingas bli högskolebehöriga. har presenterat facit. En tredjedel av eleverna på yrkesprogrammen och en femtedel på de studieförberedande programmen hoppar av.Därför är satsningen på den nya gymnasieskolan viktig. Vi måste höja kvaliteten. Det behövs mer aktualitet och koppling till näringslivet. Därför är det förstås bekymmersamt att man i utskottets betänkande föreslår att rösta ned anslaget på 18,5 miljoner till entreprenöriellt inslag.Vi har också i budgeten som ligger på kammarens bord avsatt 44 miljoner för att utöka utbudet av lärlingsutbildningar i gymnasiet. Det har också fått hård kritik av oppositionen och De rödgröna.Jabar inledde tidigare med att säga att varje elev är unik, att vi ska ha en anpassad skola och att ungdomar är unika och ska ha en anpassad utbildning. Det är förstås intressant att höra om är för den gymnasiala lärlingsutbildningen där kravet inte är högskolebehörighet.Herr talman! Avslutningsvis finns det i betänkandet och budgeten också skrivningar om satsningar på en tuffare skolinspektion som vi i och Alliansen välkomnar. De resurser som kommunerna och staten lägger på utbildningsväsendet uppgår till flera miljarder. Därför är det också viktigt att på både och statlig nivå blir mycket duktigare på att följa upp kvaliteten så att vi får ut bra resultat för de skattepengar vi satsar på skolan. Få saker är så viktiga för vår framtida välfärd som att våra barn och ungdomar får en riktigt hög kvalitet på den utbildning de får i dag.Därför har utbildningsfrågor allt från förskolan genom och gymnasieskolan men också till den högre utbildningen, forskningen och vuxenutbildningen varit ett mycket stort fokus hos och alliansregeringen under den förra mandatperioden. Vi har haft på oss att genomföra mycket stora reformer. Men det är också klart att det kommer att ta tid innan de får genomslag hos varje enskild elev.Centerpartiet har en vision att ska ha världens bäst utbildade befolkning. Det är ett högt men mycket viktigt mål. Vi har höga förväntningar på alla de barn som går i skolan . Vi har också höga förväntningar på de rektorer och lärare som arbetar med att skapa framgångsrika skolor så att alla barn kan utvecklas och nå de kunskaper som motsvarar den potential de har. Det finns föregångsskolor, om jag får kalla dem så, och kommuner som sätter som mål att alla barn har rätt till kunskap och att få det stöd som de behöver för att nå målen, och de lyckas.Det finns ett stort antal mycket viktiga beslut som fattades under den förra mandatperioden som kommer att leda till bättre resultat i skolan. För att nämna några exempel på det handlar det om Lärarlyftet, speciallärarutbildningen, ny lärarutbildning, rektorsutbildningen, satsningar på att lära sig läsa, skriva och räkna, skriftliga omdömen och tidigare nationella prov, satsning på matematik, naturvetenskap och teknik, strategi för entreprenörskap och den nya gymnasieskolan. För den fyraårsperioden finns det en mycket lång lista som vi kan räkna upp på viktiga reformer som kommer att innebära stora skillnader i den svenska skolan.För att nå målet med världens bäst utbildade befolkning är också vuxnas utbildning en viktig del. Därför har Alliansen satsat mycket när det gäller yrkesvux, och folkhögskolorna med mera. Vi återkommer till det senare i debatten.Den senaste var sannerligen inte någon rolig läsning. Det är ett stort problem att alla resultat sjunker. Det är givetvis också ett problem att resultaten sjunker ännu mer för dem som har sämst förutsättningar av olika anledningar. Men det är ingen ny bild. Vi har haft en dålig trend länge i , åtminstone under en tjugoårsperiod.Det är klart att det är ett problem att skolan inte förmår att väga upp på ett sätt som är skolans uppdrag. Under en har likvärdigheten urgröpts. Det tar vi på mycket stort allvar.Den första åtgärden för att rätta till problemen är ofta att ropa på mer resurser. Men mer av samma brukar sällan vara lösningen på problemet. Vad gör vi med alla de resurser som finns i den svenska skolan ? Används de på bästa sätt? Vad behövs för att skapa framgångsrika skolor?Enligt Kommuner och Landstings öppna jämförelser kan man se att det inte med automatik är de som lägger mest resurser på skolan som har de bästa resultaten. Här finns en hel del svar att hitta.Vilka är då de viktigaste framgångsfaktorerna? Det som lyfts fram i forskning och debatten handlar om ledarskapets betydelse. Det finns exempel runt om i där man tagit detta på största allvar och med ett tydligt ledarskap satt målet att alla barn har rätt att lyckas i skolan.Det gäller det politiska ledarskapet på lokal nivå men också att vi från nationell nivå är tydliga med de förutsättningar och förväntningar vi har. Det gäller rektorers ledarskap, möjligheten att vara pedagogiska ledare man också lärares ledarskap och kompetens. avfärdas dessa exempel med: Ja, ja, det beror på den enskilda rektorn eller den enskilda läraren att just de eleverna lyckas. Varför ska inte alla kunna lyckas? Det är nästan så det känns ibland när man godtar att , eller om det ibland är en fjärdedel, inte lyckas.Centerpartiet vill utveckla den svenska skolan så att det finns en hållbarhet . Det kan vara så att det som fungerade för inte har någon större relevans , och det är klart att vi måste ta till oss det som är den framtidsinriktade utvecklingen, där lärares kompetens är en av grundstenarna. Därför välkomnar vi verkligen den nya lärarutbildningen som vi fortsätter att satsa på Lärarlyftet.Forskarskolorna är också viktiga för att ge möjligheter till den skolnära forskningen, som kan bidra till att sprida kunskap om goda arbetsmetoder för att skapa bra lärandemiljöer som bygger på både vetenskap och beprövad erfarenhet.Herr talman! I budgeten för finns fortsatta satsningar på de tidiga åren med ett stärkt pedagogiskt fokus i förskolan. Det finns satsningar på skolhälsovården, som är en viktig verksamhet för att möta de elever som av olika anledningar inte mår bra. I den nya skollagen utökar man skolhälsovårdens uppdrag genom att vara mycket tydlig med att det handlar om skolläkare och skolsköterska men också om kuratorer och skolpsykologer.Centerpartiet vill ha en skola med mer av både ramar och kramar. Därför har vi också föreslagit något som skulle vara en motsvarande lex , där det skulle finnas en skyldighet att anmäla om elever inte får det stöd de ha rätt till, oavsett om det gäller den psykosociala miljön eller speciella insatser för att nå kunskapsmålen. Vi är väldigt glada över det arbete som pågår med denna fråga från regeringens sida just . En annan viktig fråga för är det som redan har nämnts tidigare i debatten, nämligen entreprenörskap och entreprenöriellt lärande i den svenska skolan. Det togs fram en strategi under den förra mandatperioden, och för att det ska få genomslag i skolorna tillför vi också medel i budgeten. Detta vill de röda och ta bort. Här visar man med all önskvärd tydlighet att detta inte är en prioriterad fråga. Det är vi hör i debatten att det är vackra ord men att det inte tillförs resurser. När vi då tillför en del resurser för att faktiskt öka möjligheten till entreprenörskap och ökad kreativitet och, som man ibland säger, tasigförsamhet vill man ta bort detta - utan att ange några speciella skäl för det.Den nya gymnasieskolan som börjar är en viktig del av den svenska utbildningskedjan, och den kommer att innebära en större valfrihet för eleverna med starkare yrkesutbildningar och en fortsatt lärlingsutbildning. Det är så viktigt att gymnasieskolan uppfyller inte bara den enskilde individens behov utan givetvis också det behov vi har av kompetensförsörjning i Sverige.Herr talman! Den svenska skolan står inför stora utmaningar. Skolreformerna som och de andra allianspartierna beslutat om och som kommer att träda i kraft är förutsättningar för att kraftfullt satsa på alla barns rätt till kunskap och satsa på bra och duktiga lärare, det pedagogiska ledarskapet samt tidiga insatser och uppföljningar. Det kanske inte är så konstigt, vilket har nämnts tidigare, att det tyvärr har varit dåliga resultat för de elever som går ut . Vi har haft en lagstiftning som har sagt att det inte är okej med skriftliga omdömen som visar hur långt man har nått förrän man får betyg efter årskurs 8. får man ingen uppföljning, men de framtida eleverna kommer att få en mycket bättre uppföljning.Vi satsar på högre kvalitet och likvärdighet, men därmed inte lika överallt. Vi är med alla de reformer vi nu genomför på väg - jag är övertygad om det - mot en skola med mer av ramar och kramar och mer av kunskap och kreativitet. Vi är på väg mot vision om att ha världens bäst utbildade befolkning 2020. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. lämnade jag klassrummet för att ta plats här i och utbildningsutskottet. Med så färska erfarenheter av hur svensk skola mår anser jag att regeringens många satsningar på skolområdet är mycket nödvändiga och väldigt välkomna. Många har nämnt den aktuella PISA-undersökningen, och givetvis beklagar även vi kristdemokrater resultaten av denna. Därför är de reformer vi nu föreslår så viktiga att sjösätta. Skolan och undervisningen handlar om att ge grunden för goda framtidsmöjligheter för våra barn och ungdomar och att skapa förutsättningar för en god framtid för hela vårt land. ska fortsatt vara en kunskapsnation. Vi ser hur konkurrensen ökar globalt, och det är avgörande att vi har en utbildning av högsta kvalitet. De reformer Alliansen nu genomför har alla detta syfte. Det gäller , gymnasiereformen, lärarlegitimationen och betygssystemet.Herr talman! Reformerna har också en annan, mycket viktig, dimension. Reformerna sätter nämligen fokus på individens behov och möjligheter. Vi vet att en trygg skolsituation och rätt stöd är en förutsättning för att lyfta fram den enskilde eleven. Ju tidigare behovet av stöd upptäcks och kan sättas in, desto bättre förutsättningar för eleven att lyckas. betyg och fler nationella prov är viktiga instrument för att upptäcka de elever som inte når målen. Det särskilda stöd som utgår till kommunerna ska i första hand utnyttjas just för de yngre eleverna, och vi gläder oss åt att dessa extraresurser också kommer att betalas ut . Vi har också sett att många elever som inte nått målen vill nyttja de sommarskolor som kommuner och fristående skolor anordnar. Också denna satsning finns med i budgeten . För oss kristdemokrater är de skärpta kraven på elevhälsan ett viktigt steg. Vi får regelbundet rapporter om ungas psykiska och fysiska ohälsa. En bättre utbyggd elevhälsa kan därför vara ett bra stöd för de barn och ungdomar som mår dåligt, och elevhälsan kan också upptäcka barn som far illa. En bra skolhälsovård kan bli en vändpunkt för många barn. Många barn upplever att det inte finns någon som lyssnar på dem. Därför är den extra satsningen på elevhälsan så betydelsefull. Vi vill också se elevhälsan som en viktig partner när det gäller att hjälpa eleverna att lägga grunden för ett hälsosamt och långt liv.Fru talman! Alla elever har rätt till en trygg studiemiljö. Att känna sig trygg är en förutsättning för att över huvud taget lära sig något. Mobbning, kränkningar eller diskriminering får inte förekomma. Ändå är det tyvärr många ungdomars vardag, och det leder ofta till psykiskt och fysiskt lidande. Skolpersonalen måste bli bättre på att se tecknen och ingripa. har därför fått ett uppdrag att sammanställa och kartlägga forskningsbaserade metoder och åtgärder mot mobbning. Därefter ska man utforma en utbildningssatsning riktad till kommuner och skolor. 10 miljoner avsätts för en fortsatt kamp mot mobbning. Det förebyggande arbetet är dock minst lika viktigt. Skolorna måste aktivt arbeta med värdegrunden - människors lika värde, respekt för varandra och empati. Detta är ett viktigt uppdrag som skolan har. har därför fått ett regeringsuppdrag att stärka värdegrundsarbetet i skolorna, ett arbete som ska redovisas . Det finns barn i vårt land som har en oerhört otrygg tillvaro. Det är barn som tillsammans med sina föräldrar har sökt sin tillflykt till och som lever i osäkerhet om de ska få stanna eller ej. Har de fått ett avslag ser föräldrarna ofta ingen annan utväg än att försöka gömma sig. Alternativet att återvända hem är nämligen värre än det okända med ett främmande språk och osäkra villkor de befinner sig i.I ungefär har asylsökande barn och barn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd haft tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor som barn som är bosatta i . Detsamma gäller barn som av andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i och getts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Men detta har inte gällt de barn som fått avslag på sin ansökan. Vi kristdemokrater har länge drivit att alla barn ska ha rätt till utbildning, och är ett regeringsförslag på gång. En utredning har kommit med förslag som ska ge såväl barnen och deras föräldrar som personal och beslutsfattare klara och tydliga regler att förhålla sig till. Detta medför ökad rättsäkerhet för den enskilde individen och att skollagens mål - allas rätt till lika tillgång till utbildning samt rätt till en likvärdig utbildning - kan uppnås. En sådan reglering leder till att den svenska lagstiftningen på ett bättre sätt överensstämmer med bestämmelserna i och de intentioner som ligger till grund för barnkonventionen.Fru talman! Praktisk kompetens har ofta nedvärderats i utbildningsväsendet, och utbildningspolitiken har koncentrerats till att alla ska studera teoretiska ämnen på högskola. Men teori passar inte alla, vi har olika förmågor. Vissa är mer teoretiskt och andra är mer praktiskt lagda.Vi kristdemokrater har alltid värnat handens kunskap, de praktiska kunskaper som behövs i så stor omfattning och som kommer att behövas även . Den nuvarande regeringens satsning på först en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning och en reguljär utbildning i den nya gymnasieskolan innebär ett systemskifte ur många perspektiv. Eleverna får direkt kontakt med näringsliv och social verksamhet genom den arbetsplatsförlagda utbildningen. Målet är att skapa 30 000 lärlingsplatser . Vad som är väsentligt är att det finns ett regelverk för lärlingarna på arbetsmarknaden och en anställningsform som är anpassad till lärlingssituationen.Vi ser den gymnasiala lärlingsanställningen som en mycket viktig plattform för att få en fot på arbetsmarknaden. Vi har under alldeles tillåtit alltför många dropouts från gymnasienivån. får vi en utbildningsform som kan ge dessa elever yrkesintresse i stället för skoltrötthet, ointresse och skolk, kort sagt en grund för ett gott framtida yrkes- och vuxenliv. Det finns många saker i betänkandet att vara stolt över, och jag yrkar bifall till förslaget i detsamma. hade vi i utbildningsutskottet en hearing om framtidens kunskap. Talare efter talare var uppe och redogjorde för utvecklingen i vår omvärld. Utbildningsgraden i världen ökar i rasande takt. Och det handlar inte främst om en utbildningsrevolution för analfabeter i fattiga länder som kommer att få grundläggande utbildning. Den största ökningen sker bland dem som skaffar sig relativt avancerad och högre utbildning.Man skulle kanske kunna tro att en sådan utveckling i världen skapar utrymme för dem som vill konkurrera med mindre avancerade jobb, att det ökar efterfrågan på lågutbildad arbetskraft. Det gör den inte. Den här utvecklingen skapar en global kultur där bra utbildning knappast är en konkurrensfördel på arbetsmarknaden. Bra utbildning är snarare inträdesbiljetten för att över huvud taget kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Ett ökat utbud av högutbildade ökar faktiskt efterfrågan på högutbildade.I det sammanhanget är det naturligtvis oerhört allvarligt när det trillar in internationella undersökningar som pekar på att basen i vårt utbildningssystem har försämrats. Utan en bra grund- och gymnasieskola och med ökad segregation missar vi många framtida toppstudenter. Det måste vi ta itu med genast. Vi behöver en bred allmänbildad bas, och vi behöver gott om utbildningsplatser i högre utbildning, både i och i högskolan. Risken att vi "överutbildar" folket är minimal. Det är en myt som florerat länge nog. Det är alltid lättare att ta sig ut på arbetsmarknaden med utbildning i bagaget, och den långtidsarbetslöshet som biter sig fast som dessa när konjunkturen vänder uppåt bottnar alltför ofta i för låg utbildningsnivå. Dessutom vet vi att riskerna för ohälsa, kortare livslängd, maktlöshet, inskränkthet och så vidare minskar i takt med att du tillägnar dig studier, för att inte tala om den demokratiska resurs utbildningen ger. Det finns alltså många goda argument för att ha en hög ambitionsnivå när det gäller andelen högskoleutbildade i vårt land. Jag är glad och stolt över att vi under vår regeringstid byggde ut högskolan och faktiskt minskade snedrekryteringen dit. Jag tycker det var synd att inte den nuvarande regeringen fortsatte den utbyggnaden trots att de sökande blev fler, lågkonjunkturen svepte in över världen och länderna runt omkring oss byggde ut sina högskolor. Då hade många fler stått bättre rustade nu när det vänder, och vi skulle ha haft färre matchningsproblem på arbetsmarknaden. Faran är inte heller över . Sedan regeringen fattade beslut om de 10 000 tillfälliga platserna har väl ungdomsarbetslösheten ökat. Vore det inte lämpligt att permanenta de platserna? Ja, gärna några till.Det handlar inte om att alla måste läsa vidare, som det brukar låta i debatten. Men att inte släppa in dem som verkligen vill drabbar enskilda individer som inte får möjlighet att utnyttja sin fulla potential.