bet · GY01KU1 · 2010-12-02 00:00:00 — Genom regleringsbrev tilldelar regeringen sedan riksdagsförvaltningen dispositionsrätten till anslaget. och (SD) föreslår i motion 2010/11:K403 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). Offentlig redovisning av bidrag till partier I motion 2010/11:K272 av (S) begärs att ska tillkännage för regeringen att en reform alternativt en ny lagstiftning som innebär att samtliga politiska partier offentligt redovisar sina bidrag bör införas. Motionären anför att en vanlig ordning för de partier som redovisar sina bidrag är att gåvor redovisas i partiernas årsredovisningar men att ett parti har vägrat att offentligt redovisa sina bidrag. (S) begär i motion 2010/11:K302 att ska tillkännage för regeringen att en lagstiftning som innebär att de politiska partierna öppet ska redovisa sina ekonomiska bidragsgivare bör införas. Motionären pekar på att dels till skillnad från många andra europeiska länder saknar lagstadgade krav på området, dels fått internationell kritik för avsaknaden av svensk lagstiftning. m.fl. (MP) föreslår i motion 2010/11:K291 att begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om offentlig redovisning av juridiska personers bidrag till partier (yrkande 1). Regeringens förslag ska även omfatta partiers skyldighet att offentliggöra fysiska personer som ger mer än till ett parti (yrkande 2). Motsvarande krav på offentlig redovisning bör även finnas för partiernas regionsorganisationer (yrkandena 3 och 4). I motionen anförs vidare att lagförslaget bör innehålla krav på att enskilda ledamöter i och kandidater till , och kommunfullmäktige offentligt redovisar ekonomiska bidrag från juridiska personer (yrkande 5) samt att enskilda ledamöter i och kandidater till , , och kommunfullmäktige offentliggör fysiska personer som ger dem mer än (yrkande 6). I motionen noteras den överenskommelse som gjordes mellan riksdagspartierna, som innebär att partiernas riksorganisationer ska redovisa bl.a. bidrag från företag, stiftelser och organisationer, dock ej privatpersoner, och att denna redovisning endast omfattar det totala stödet samt det totala antalet givare. Motionärerna hänvisar bl.a. till en statlig utredning (SOU 2004:22) samt utredning om det kommunala partistödet (2007/08:RFR23) och de resultat och förslag som presenteras däri. I motionen anges bl.a. att fem partier frivilligt har beslutat att fr.o.m. offentliggöra personer som ger mer än , något som föreslogs i den ovannämnda statliga utredningen. Som motiv till sina förslag anför motionärerna bl.a. rekommendationer på området samt att det inom är endast , och utöver som saknar lagstiftning i frågan. I motion 2010/11:K382 av (S) begärs att ska tillkännage för regeringen som sin mening att stöd till partier överstigande från privatpersoner och organisationer ska redovisas offentligt. Motionären anför bl.a. att endast tre övriga länder i , och saknar lagstiftning på området. överlämnades utredningsbetänkandet Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22) till regeringen. Utredningen föreslog att allmänhetens insyn i hur partier finansierar sin verksamhet och kandidaterna finansierar sina kampanjer ska säkerställas genom en författningsreglering, där bl.a. namn på privatpersoner som lämnar bidrag ska redovisas av partierna. Utredningen motiverar behovet av en rättslig reglering bl.a. mot bakgrund av att den ordning med frivilliga insatser genom partiöverenskommelse som infördes har flera allvarliga brister. Enligt uppgift från bereds inte utredningsbetänkandet längre i . Efter remissbehandling beslutade regeringen att skriva av ärendet (dnr Ju2004/2098/L6). Avskrivningen skedde mot propositionen med förslag om en reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). lät genomföra en utvärdering av det kommunala partistödet (rapport /08:RFR23). Enligt rapporten lämnar samtliga kommuner och landsting partistöd med stöd av 2 kap. 9 § kommunallagen (1991:900). Stödet utgör en växande andel av intäkterna för partierna på lokal och regional nivå. Kraven som kommuner och landsting ställer på betalningsmottagarna vid utbetalning av partistöd skiljer sig åt. Vidare görs överföringar från partiernas lokalorganisation till den regionala och den nationella nivån i flera partier. Enligt rapporten är det oklart huruvida de ovannämnda iakttagelserna är förenliga med nuvarande lagstiftning, varför det finns ett behov av att se över regleringen av det kommunala partistödet. Mot bakgrund av utvärderingen beslutade på förslag av utskottet om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av det kommunala partistödet för att söka undanröja den osäkerhet som råder både från kommunernas och från partiernas sida när det gäller utrymmet för att använda stödet och för att uppnå en högre grad av öppenhet i utbetalningarna (bet. 2008/09:KU11, rskr. 2008/09:164). tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda åtgärder för att utveckla det kommunala beslutsfattandet och stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt (dir. 2010:53). I uppdraget ingår bl.a. att utreda reglerna om kommunalt partistöd och föreslå eventuella författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . I direktiven hänvisas i denna del till ovannämnda tillkännagivande. har arbetat fram en straffrättslig och en civilrättslig konvention mot korruption som båda har ratificerats av . har även antagit rekommendationer mot korruption, t.ex. principer för finansiering av politiska partier och valkampanjer. organ för utvärdering av arbetet mot korruption, Group of States against Corruption (GRECO) genomför återkommande utvärderingar. blev medlem i GRECO när det bildades . antog GRECO vissa rekommendationer gällande , bl.a. att bestämmelser bör införas som innebär dels ett generellt förbud mot anonyma bidrag till partier och kandidater, dels att enskilda bidrag över en viss nivå ska redogöras tillsammans med bidragsgivarens identitet. I en promemoria upprättad vid redovisas regeringens åtgärder med anledning av dessa rekommendationer. I promemorian anförs bl.a. att rekommendationerna har tagits under noggrant övervägande men att regeringen saknar anledning att tro att den långa traditionen av självreglering inte räcker för att motverka korruption i . I promemorian anges att det därför inte finns några planer på att ändra det nuvarande systemet. Skälet till att det har ansetts onödigt att ha närmare bestämmelser om finansiering av politiska partier och valkampanjer är enligt promemorian att självregleringen har visat sig fungera väl i ett land som där nivån av korruption är låg.3[ I promemorian hänvisas till goda resultat i s.k. korruptionsindex (Corruption Perception Index, CPI) som mäter den upplevda nivån på den offentliga sektorns korruption.] Utskottet har tidigare behandlat motioner om redovisning av parti och kampanjfinansiering bl.a. (bet. 2005/06:KU9). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till den fortsatta beredningen av den då framlagda utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22). En utförlig redogörelse för tidigare behandling i bl.a. av dessa frågor har lämnats i betänkande 2003/04:KU13 s. 3032. Senast utskottet behandlade motioner i frågor om författningsreglering av parti- och kampanjfinansiering var (bet. 2009/10:KU1 s. 4649). Utskottet ville då inte med hänvisning till tidigare ställningstagande i dessa frågor tillmötesgå de krav som ställts av motionärerna. Av utskottets tidigare behandling i ämnet (se bet. 2007/08:KU14 s. 33 f.) framgår bl.a. att den nämnda utredningens (SOU 2004:22) förslag mötts av invändningar av rättsvårdande myndigheter när det gäller grundlagsenligheten. Invändningarna gäller dels förslagets överensstämmelse med föreningsfriheten, dels förenligheten med förbudet mot åsiktsregistrering. Utskottet hänvisade till frivilliga överenskommelser som en mer framkomlig väg att nå de önskvärda offentliga redovisningarna. Utskottet föreslår att dels anvisar till anslag 6:6 Stöd till politiska partier , dels bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avstyrks motion 2010/11:K403 (SD) i denna del. Utskottet vill inte , med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande i frågor om författningsreglering av parti- och kampanjfinansiering, tillmötesgå de krav som ställts av motionärerna. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:K272 (S), 2010/11:K302 (S), 2010/11:K291 yrkandena 16 (MP) samt 2010/11:K382 (S). Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Området omfattar anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Enligt propositionens förslag blir utgifterna för regeringens politik avseende nationella minoriteter totalt (avsnitt 10.2). Under 20122014 beräknas utgifterna till . För innevarande budgetår är prognosen att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för regeringens politik avseende nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet har delats upp i tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet. Regeringens och myndigheters uppföljning, analys och redovisning av arbetet för att främja det övergripande minoritetspolitiska målet ska belysa insatserna på området och resultaten av sådana insatser inom dessa delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Några indikatorer för regeringens politik avseende nationella minoriteter framgår inte av propositionen. I propositionen redovisas dels hur myndigheternas ansvar på området tydliggjorts, dels resultaten under rubriker som följer de ovannämnda delområdena. Vad gäller myndigheternas ansvar på området anges att i och har i uppdrag att följa upp lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därtill anges att , , , , , , , , , och gavs ett särskilt regeringsuppdrag. Uppdraget innebär att myndigheterna ska följa upp, analysera och redovisa till i hur deras insatser bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och vilka effekter insatserna gett. Vad gäller diskriminering och utsatthet redogörs i propositionen för dels () arbete, dels regeringens förslag om en reformerad grundlag, dels regeringens åtgärder inom minoritetspolitiken däribland särskilda insatser för romer (se nedan) och en jämställdhetssatsning (som genomförs av , , , och ), dels andra uppdrag för att öka kunskapen om de nationella minoriteterna, dels webbplats om nationella minoriteter. Vad gäller DO:s arbete anförs bl.a. att ombudsmannen dels arbetat med barns och elevers rätt till skolgång fri från diskriminering och utreder anmälningar som inkommit om brister i modersmålsstöd i samiska och i chib, dels särskilt inriktat sitt arbete på frågor om diskriminering av romer, dels mottagit drygt 30 anmälningar från romer och nått framgång i sju ärenden genom någon form av upprättelse, dels låtit genomföra analyser av såväl mediers rapportering om romer som förekomsten och omfattningen av diskriminering på bostadsmarknaden, dels arbetar med en rapport om erfarenheter från implementeringen av EU:s rasdiskrimineringsdirektiv i förhållande till romer i . Vad gäller regeringens förslag om en reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) framgår att förslaget innebär dels att det samiska folket ska omnämnas särskilt i målsättningsstadgandet, dels att målsättningsstadgandet om det allmännas ansvar att främja minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska göras obligatoriskt för att återspegla åtaganden enligt bl.a. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Vad gäller särskilda insatser för romer noteras i propositionen att Delegationen för romska frågor, som haft i uppdrag att vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i , har fortsatt att stödja det lokala arbetet med romska frågor samt fortsatt sin kunskapsinhämtning inför slutbetänkandet genom samråd med romer. Delegationen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2010:55) till regeringen. Vad avser delområdet inflytande och delaktighet redovisar regeringen bl.a. fördelningen av statsbidrag till organisationer som företräder nationella minoriteter enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter. har totalt utbetalats i statsbidrag till 7 av 14 sökande organisationer. I samband med att i gavs ett uppföljningsansvar för minoritetspolitiken övertog myndigheten ansvaret för bidragshanteringen avseende statsbidrag till nationella minoriteters organisationer från . har totalt utbetalats i statsbidrag till fem organisationer som företräder andra nationella minoriteter än samer. Bidrag till samiska organisationer till stöd för verksamhet inom det minoritetspolitiska området utbetalas av . uppgår bidraget till sammanlagt . Regeringen anför i propositionen att lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, som trädde i kraft , föreskriver bl.a. att förvaltningsmyndigheter ska ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt det är möjligt samråda med representanter för dessa grupper. i och har i uppdrag att följa upp samråden. Samråd genomförs på olika nivåer. har samrådsmöten genomförts mellan företrädare för de nationella minoriteterna och dels ansvarigt statsråd, dels i och (inom ramen för det nationella uppföljningsansvaret), dels myndigheter som haft uppdrag på minoritetsområdet. Därtill har ett särskilt statsbidrag utgått på var till Sverigefinländarnas delegation, respektive i syfte att stärka samers, sverigefinnars och tornedalingars förutsättningar för samråd och dialog med kommunerna inom respektive förvaltningsområde. Gällande delområdet språk och kulturell identitet anges i propositionen bl.a. att fr.o.m. utökades antalet kommuner som ingår i förvaltningsområden för minoritetsspråk från 7 till 38 kommuner (13 respektive 18 kommuner tillkom i förvaltningsområdena för samiska respektive finska). Därtill har regeringen genom minoritetsreformen även infört en möjlighet för kommuner att ansöka om frivillig anslutning till ett förvaltningsområde. har regeringen beviljat fyra kommuner sådan anslutning (och anslutningsdiskussioner pågår i ytterligare cirka tio kommuner). Därmed har ett förstärkt minoritetsskydd införts i 42 kommuner. Dessa kommuner liksom nio landsting får statsbidrag med i enlighet med förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Vad gäller aktiva revitaliseringsinsatser anförs i propositionen att och folkminnen fördelar till olika typer av språkprojekt i enlighet med förordningen (2010:21) om statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. Därtill anges att intresset för statsbidraget har varit mycket stort; (vid ansökningstidens utgång) hade 130 ansökningar inkommit till myndigheten. har påbörjat etableringen av ett samiskt språkcentrum i respektive , till vilket regeringen har avsatt . Vid regeringens samråd med de nationella minoriteterna har det framkommit att en rad ytterligare åtgärder behövs på utbildningssidan. gav regeringen i uppdrag att dels föreslå åtgärder för hur på ett bättre sätt kan uppfylla åtagandena i minoritetsspråkskonventioner när det gäller tillgång på lärare, dels, efter dialog med berörda lärosäten, eventuellt föreslå lämpliga förändringar i den nuvarande ansvarsfördelningen mellan de lärosäten som anordnar utbildningar i nationella minoritetsspråk. ska redovisa uppdraget . Vad gäller kultur och språkvård anges i propositionen att och folkminnen (), som bl.a. ska verka för att den offentliga förvaltningen använder de nationella minoritetsspråken4[ har motsvarande uppdrag avseende samiskan.] finska, meänkieli, chib och jiddisch enligt gällande lagar och förordningar, i samarbete med Lantmäteriet och anordnade en konferens för kommuner om god ortnamnssed och minoritetsspråkiga ortnamn. , som har i uppdrag att stödja och främja de nationella minoriteternas språk och kultur, lämnar dels ett allmänt kulturstöd (), dels särskilda bidrag för bokutgivning och tidskriftsproduktion på de nationella minoritetsspråken. Av villkoren för statligt presstöd följer ett visst stöd till dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter. I en proposition om ändringar i presstödet (prop. 2009/10:199, bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308) bedömde regeringen att initiativ till ett samarbete bör tas med berörda myndigheter och aktörer i och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Av propositionen framgår att ratificerade den europeiska stadgan 2000 och att konventionsstaterna ska lämna en rapport till om hur konventionen följs. Därtill framgår att lämnar den fjärde periodiska rapporten till , som lyfter fram de förändringar som skett , inte minst minoritetsreformen, och också svarar på den kritik och de rekommendationer lämnade under den tredje övervakningsomgången. Regeringen bedömer att minoritetsreformen innebär att mycket av den kritik som riktat mot efterlevnad av minoritetskonventionerna är beaktad. har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. Regeringen anser att under det kommande budgetåret kommer politiken framför allt att inriktas på att följa genomförandet av den minoritetspolitiska strategin och att identifiera eventuella hinder i förverkligandet. Vad gäller myndigheters och kommuners ansvar för genomförandet av minoritetspolitiken anges att den lokala nivån är särskilt viktig och att erfarenheterna från det tidigare minoritetsarbetet i visar att det är viktigt att kommunerna särskilt inom förvaltningsområdena kan få aktivt stöd i sitt arbete, vilket de nu kan få av i och . Därtill noterar regeringen att samordning och samarbete mellan kommunerna också kan underlätta och effektivisera det minoritetspolitiska arbetet, särskilt i små kommuner. Vad gäller romerna anges att slutbetänkandet (SOU 2010:55) från Delegationen för romska frågor behandlas . I betänkandet lämnas förslag som syftar till att åtgärda det svenska välfärdssamhällets brister vad gäller att ge romer samma förutsättningar i livet som andra medborgare. På internationell nivå kommer att fortsätta driva på arbetet för att öka romers sociala och ekonomiska inkludering i samhället samt minska diskrimineringen och anti-ziganismen. Vad gäller inflytande och delaktighet, inte minst genom den samrådsskyldighet som den nya minoritetslagstiftningen medfört, anför regeringen bl.a. dels att statsbidraget till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena behöver användas på ett kostnadseffektivt sätt till det som är mest angeläget, dels att de fortsatta prioriteringarna i det lokala arbetet kan slås fast genom samråd och ömsesidigt ansvarstagande. Vidare anges i propositionen bl.a. att det är mycket angeläget att insatserna inom minoritetspolitiken kommer igång utan större dröjsmål, eftersom läget för vissa av minoritetsspråken är allvarligt. Särskilt nämns de mindre samiska varieteterna där antalet talare behöver ökas om varieteterna ska kunna fortleva som levande språk i . Regeringen bedömer därför att det är av avgörande betydelse för samiskans bevarande att få till stånd förskoleverksamhet på samiska inom förvaltningsområdet. Regeringen välkomnar att fler kommuner visat sig vara villiga att ta större ansvar för minoritetspolitiken genom frivillig anslutning. Regeringen vill också ge fler kommuner möjlighet att ansluta sig som frivillig kommun och avsätter ytterligare resurser för detta. Regeringen anser även dels att arbetet med att synliggöra och öka kunskapen om de nationella minoriteterna behöver fortsätta och att det därför är särskilt viktigt att kommunerna lever upp till intentionerna i läroplanen att alla elever i ska ges kunskap om de nationella minoriteterna, dels att bl.a. arbetet med skyltning med minoritetsspråkiga namn behöver fortsätta och intensifieras i syfte att synliggöra de nationella minoriteternas närvaro i lokalsamhället och därmed också stärka språkbevarandet. Vad som redovisas i propositionen om området Nationella minoriteter motiverar i detta sammanhang inget uttalande från utskottets sida. Åtgärder för nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Anslaget används till åtgärder för nationella minoriteter, såsom statsbidrag till kommunerna i språkliga förvaltningsområden, och för i och kostnader för uppföljning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Anslaget tillförs för att finansiera ytterligare statsbidrag till de kommuner som frivilligt ansluter sig till de språkliga förvaltningsområdena. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisas under ramanslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Kapitlet omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och unga mot skadligt innehåll i massmedierna. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Under utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslagen 8:1 , 8:2 Presstöd samt 8:3 Myndigheten för radio och tv. En mer utförlig beskrivning och analys av området Medier återfinns i den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 17, som bereds av kulturutskottet. För de anslag som ligger inom utgiftsområde 1 blir utgifterna enligt propositionen . De beräknade utgifterna , 2013 respektive 2014 är , respektive . Prognosen är att utgifterna under innevarande år kommer att uppgå till 577 miljoner kronor.5[ Prognosen för det innevarande årets utgifter innehåller inga medel som avser det föreslagna anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv eller de tidigare anslagen 8:4 Radio- och tv-verket samt 8:5 och tv.] Målet för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (utg.omr. 17 avsnitt 14.3). Målet har beslutats av (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). I budgetpropositionen anges inga indikatorer för området. I propositionen redogör regeringen för olika resultat inom området Medier (utg.omr. 17 avsnitt 14.4), bl.a. i fråga om kommersiell radio och tv, lokal icke-kommersiell radio och tv, digital radio, presstödet, taltidningar, barn och unga i mediesamhället, information om utvecklingen inom medieområdet samt internationellt samarbete. Vad avser kommersiell radio och tv anges i propositionen att den nya radio- och tv-lagen (2010:696) trädde i kraft med ett nytt regelsystem för radio och tv och att EU-direktivet om audiovisuella medietjänster därmed är genomfört. Därtill framgår av propositionen att Radio- och tv-verket fick i uppdrag att i samverkan med tillgängliggöra fler sändningsområden för analog kommersiell radio. Uppdraget redovisades och resulterade i möjligheten att utlysa nya sändningstillstånd i fjorton områden. Vad gäller situationen för lokal icke-kommersiell radio och tv anges i propositionen att förutsättningarna för närradiosändande föreningar förbättras genom den nya radio- och tv-lagen, bl.a. genom att det s.k. riksförbudet avskaffas och att det blir lättare att få ett utvidgat sändningsområde. Vad avser digital radio bedömer regeringen dels att en utveckling av digitala radiosändningar ger förutsättningar för ökad konkurrens och mångfald på hela radioområdet, dels att den nya radio- och tv-lagen sätter ett regelverk på plats för att en marknadsdriven utveckling ska kunna inledas. Vad gäller taltidningar utgavs vid utgången av 2009 sammanlagt 96 taltidningar (vilket var lika många som 2008).