bet · GY01SfU1 · 2010-12-09 00:00:00 — (S) begär i motion Sf232 yrkande 2 ett tillkännagivande om att bostadsbidraget för ensamstående föräldrar ska höjas. och (S) begär i motion Sf278 ett tillkännagivande om att den övre gränsen för rätt till bostadsbidrag bör ses över. Motionärerna anser att åldersgränsen strider mot principen om livslångt lärande och är åldersdiskriminerande. Den svenska lagstiftningen bör följa samhällets utveckling och inte konservera normer som att personer ska ha familj och barn. I motion Sf280 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av bostadsbidraget. Motionären anser att åldersgränsen bör tas bort. I stället bör sökandens ekonomiska situation vara avgörande för rätten till bostadsbidrag. Den omläggning av politiken som inleddes i samband med regeringsskiftet innebär att en rad åtgärder vidtas för att stärka möjligheten till egen försörjning genom arbete och att minska bidragsberoendet. En politik med den inriktningen kommer successivt att minska behovet av såväl bostadsbidragen som övriga bidragssystem. måste utskottet konstatera att bostadsbidragen har en stor betydelse för ekonomiskt svaga hushålls möjlighet att finansiera sitt boende. Till skillnad från generella bidrag har också bostadsbidragen den fördelen att de är riktade mot en avgränsad grupp och därmed är ett träffsäkert stöd till ekonomiskt utsatta personer. Regeringen har aviserat att den ska återkomma med ett förslag om höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget . Därmed stärks ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin, inte minst ensamstående med barn. Utskottet anser att det inte finns utrymme för höjningar av bostadsbidraget . Med vad som anförts tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna Sf352 yrkande 1 i denna del och Sf373 i denna del. Utskottet anser att bostadsbidraget främst är en del av den ekonomiska familjepolitiken och avstyrker därmed motion Sf362 yrkande 13. Med vad utskottet har anfört i föregående avsnitt avstyrks motion Sf232 yrkande 2. Regler om högsta bidragsgrundande bostadsyta började tillämpas 1997. Reglerna innebär att man vid beräkning av bostadsbidraget bortser från bostadskostnader för bostadsytor över en viss ytgräns som är beroende av hushållets storlek. Enligt vad som anfördes vid införandet av ytnormen fanns det inga övertygande motiv till subventionering av bostadsytor över en viss gräns. Utskottet är inte berett att nu föreslå någon ändring i reglerna om ytbegränsning och avstyrker därmed motion Sf215. uttalade i sitt betänkande SOU 2009:28 att studerande som är och inte har barn rimligtvis har samma ekonomiska situation som en person som är yngre. Enligt tillgängliga uppgifter är det dock mycket få personer i denna åldersgrupp som studerar med studiemedel och som med en höjd åldersgräns skulle få rätt till bostadsbidrag. Eftersom bostadsbidrag även ges till dem som inte studerar har kommittén inte sett det som sitt uppdrag att föreslå förändringar av åldersgränsen. Utredningen ansåg dock att det kunde finnas skäl att närmare analysera behovet av bostadsbidrag och i samband därmed se över åldersgränsen för bostadsbidrag för personer utan barn. De grupper i samhället som i första hand bör bli föremål för bostadsstöd i form av bostadsbidrag är, enligt utskottets mening, barnfamiljer och yngre människor utan barn. Med vad som anförts avstyrks motionerna Sf278 och Sf280. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. avskaffande av vårdnadsbidraget och en höjning av bidraget. Jämför reservationerna 46 (S, MP) och 47 (SD). En kommun kan fr.o.m. lämna vårdnadsbidrag för barn som fyllt ett men inte . Ett villkor är att föräldrapenning med sjukpenningbelopp har lämnats för sammanlagt . Barnet måste vara folkbokfört i kommunen. Vårdnadsbidrag kan betalas ut som ett skattefritt kommunalt bidrag på högst . Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. Vårdnadsbidraget kan inte lämnas till en vårdnadshavare som har vissa ersättningar, t.ex. arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, introduktionsersättning och föräldrapenning. Föräldern kan förvärvsarbeta och uppbära vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på annat sätt. Reducerat vårdnadsbidrag får kommunen bestämma till en eller flera nivåer där nivån på bidraget svarar mot ett visst antal timmar i förskolan. I fyra motioner begärs tillkännagivanden om att vårdnadsbidraget ska avskaffas. I motion Sf362 yrkande 3 anför m.fl. (S) bl.a. att vårdnadsbidraget understöder en familjepolitik där kvinnor tar hand om barnen och männen om jobben. Det försvagar rätten till förskola och tvåförsörjarmodellen och blir en kvinnofälla. Bidraget bidrar även till en ökad segregation genom att de barn som behöver förskolan för språkutveckling förhindras att delta i förskolans pedagogiska verksamhet. I motion Sf224 av (S) anförs att tvåförsörjarprincipen urholkas och att kvinnor som redan står långt från arbetsmarknaden hamnar ännu längre bort. Barns rätt till en utvecklande förskola begränsas, bl.a. med långsiktigt negativa konsekvenser för integrationen. Bidraget ingår även i en trefaldig subvention. I motion Sf294 av (S) anförs att vårdnadsbidraget innebär att kvinnor ökar sitt ekonomiska beroende av män och att de traditionella könsrollerna förstärks. m.fl. (S) anför i motion Sf326 bl.a. att vårdnadsbidraget kan bidra till att den kommunala förskolan utarmas eftersom efterfrågan minskar. Skattemedel ska inte användas till att stimulera kvinnors utanförskap, öka ojämställdheten och orättvisan mellan ensamstående och sammanboende föräldrar. I fyra motioner begärs i stället tillkännagivanden om utvidgade möjligheter inom ramen för vårdnadsbidraget. (M) begär i motion Sf291 att möjligheterna att ge kommunerna större frihet att besluta över vårdnadsbidragets storlek bör ses över. Motionären anför att eftersom dagens maximala nivå på bidraget är för låg avstår många familjer som skulle vilja vara hemma från detta. I motion Sf339 av (KD) begärs i yrkandena 13 att samtliga kommuner ska ha en skyldighet att införa ett vårdnadsbidrag, att möjligheten att höja vårdnadsbidraget ska utredas och att vårdnadsbidraget ska kunna utnyttjas av en förälder oavsett om den andra föräldern får ersättning från andra trygghetssystem. (KD) begär i motion Sf358 yrkandena 1 och 2 en utredning av frågorna om höjning av vårdnadsbidraget och om att samtliga kommuner ska införa ett vårdnadsbidrag. Motionären anför att genomsnittskostnaden för ett barn som nyttjar den kommunala förskolan i runda tal är , således och barn. Det är därför rimligt att vårdnadsbidraget fördubblas till . Vidare bör alla föräldrar i ha samma rätt att vara hemma med sina barn lite längre än vad föräldrapenningen möjliggör. I motion Sf390 av och (KD) begärs i yrkandena 1 och 2 att den lägre nivån för det kommunala vårdnadsbidraget höjs till . Vidare ska det inte finnas någon övre gräns för hur mycket en kommun ska kunna betala i vårdnadsbidrag. Motionärerna anför att varje plats i förskolan kostar per barn och år eller (2008). Det är angeläget att successivt bygga ut ersättningsnivån i vårdnadsbidraget. En första rimlig nivå att sträva mot är att höja nivån till och barn. Regeringen vill utveckla och modernisera den svenska familjepolitiken. Som utskottet har anfört ovan under Familjepolitikens mål och inriktning är det av största vikt att barnperspektivet är centralt i utformningen av familjepolitiken. Införandet av ett frivilligt kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en del i regeringens familjepolitiska reform. För att föräldrar ska kunna välja att tillbringa med sina barn när de är små skapades möjligheten för kommuner att införa ett vårdnadsbidrag. En utgångspunkt för vårdnadsbidraget är att enskilda människor och familjer kan fatta rationella beslut utifrån sina egna förutsättningar. Barn är olika, och föräldrarna känner sina barn bäst. Små barn mår väl av att ha kontakt med sina föräldrar, och det är ofta barns behov och barns bästa som styr vilka val en familj gör. Vårdnadsbidraget innebär en ökad möjlighet till detta och således en möjlighet för föräldrar att ge sina barn ökad trygghet . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf224, Sf294, Sf326 och Sf362 yrkande 3. Möjligheten för kommunerna att införa vårdnadsbidrag trädde i kraft . Regeringen, som har lämnat ett uppdrag till om att följa upp och redovisa statistik avseende reformen, följer utvecklingen av reformen. Enligt utskottets mening bör uppföljningen avvaktas. Därmed avstyrks motionerna Sf291, Sf339, Sf358 och Sf390. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf396 av m.fl. (MP) och 2010/11:Sf329 av (C) och 2010/11:Sf386 av (M). Ett samlat trygghetssystem vid sjukdom och arbetslöshet bör införas, där sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen slås ihop och ersättningsnivåerna blir enhetliga. Vissa villkor kommer dock fortfarande att vara olika vid sjukdom respektive arbetslöshet. Fler ska omfattas av systemet, t.ex. studenter. Systemet ska vara skattefinansierat. och Arbetsförmedlingen blir en myndighet, och arbetssättet ska präglas av helhetssyn, effektivitet och individfokus. Försörjningsstödet flyttas från kommunerna till den nya myndigheten. bör göra ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda på vilket sätt och med vilken tidsplan förslaget kan genomföras. Utredningen bör göras inom ramen för en parlamentarisk utredning. Principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf329 av (C) och 2010/11:Sf386 av (M) och 2010/11:Sf396 av m.fl. (MP). arbetar många unga personer korta perioder på olika jobb och är dessutom mycket utomlands som volontärer, resenärer eller studenter. För att göra trygghetssystemen mer flexibla och för att även unga ska ha möjlighet att få del av dem föreslås att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), ska grundas på faktiska inkomster , således utan krav på sex månaders arbete i sträck och utan begränsning till att arbetsuppehåll får vara längst . Företagares socialförsäkringsskydd i övrigt, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf235 av m.fl. (FP) och 2010/11:Sf236 av (S) samt 2010/11:Sf264 av och (båda M), 2010/11:Sf289 av och (båda S) och 2010/11:Sf349 av och (båda S). Övergången från anställning till företagande bör underlättas genom att nya företagare och entreprenörer ska kunna tillgodogöra sig tryggheten från tidigare anställningar. Företagare bör även ha bättre inkomsttrygghet vid t.ex. sjukdom, föräldraskap och arbetslöshet. De dagliga villkoren för ägaren till ett litet aktiebolag skiljer sig inte från dem i en enskild firma, särskilt under uppbyggnadsskedet. Även aktiva fåmansbolagsägare och aktiva ägare i ekonomiska föreningar bör därför få registrera sig som företagare i sjuk- och föräldraförsäkringen samt a-kassan. Sjukförsäkringssystemet m.m., punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf1 av m.fl. (S), 2010/11:Sf2 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sf214 av m.fl. (S), 2010/11:Sf220 av (S) yrkande 1, 2010/11:Sf298 av m.fl. (S), 2010/11:Sf334 av m.fl. (S), 2010/11:Sf353 av m.fl. (S) i denna del, 2010/11:Sf361 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sf367 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4, 5 och 8, 2010/11:Sf231 av (S) i denna del, 2010/11:Sf206 av (M), 2010/11:Sf208 av (C), 2010/11:Sf228 av i (S), 2010/11:Sf297 av och (båda S), 2010/11:Sf304 av m.fl. (S), 2010/11:Sf323 av m.fl. (S), 2010/11:Sf364 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf376 av m.fl. (S) samt lägger redogörelse /11:RRS3 till handlingarna. Den nuvarande regeringen har genom sjukförsäkringsreformen skapat ett mycket otryggt system för att få människor att lämna sjukförsäkringen, minska statens utgifter och möjliggöra skattesänkningar. Fokus ligger på att räkna antalet ersättningsdagar inte på att ge aktiv medicinsk och arbetsinriktad rehabilitering. Kritiken mot den nu gällande sjukförsäkringen har varit och är bred. Vi anser att det är högst angeläget att vidta justeringar för att förhindra att människor faller utanför systemet. De nuvarande sjukförsäkringsreglerna är inte värdiga ett välfärdsland som . Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag till en bestämmelse om en individuell prövning av arbetsförmågan och avskaffa den tvingande prövningen mot hela arbetsmarknaden . Vidare bör en individuell bedömning av arbetsförmågan göras, och de absoluta tidsgränserna i sjukförsäkringen bör avskaffas. Taket i sjukförsäkringen behöver höjas till 10 prisbasbelopp. Den enskilde bör även ges rätt att ställa krav på avstämningsmöten. Sjukförsäkringssystemet m.m., punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf206 av (M), 2010/11:Sf208 av (C) och 2010/11:Sf228 av i (S), 2010/11:Sf1 av m.fl. (S), 2010/11:Sf2 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sf214 av m.fl. (S), 2010/11:Sf220 av (S) yrkande 1, 2010/11:Sf231 av (S) i denna del, 2010/11:Sf297 av och (båda S), 2010/11:Sf298 av m.fl. (S), 2010/11:Sf304 av m.fl. (S), 2010/11:Sf323 av m.fl. (S), 2010/11:Sf334 av m.fl. (S), 2010/11:Sf353 av m.fl. (S) i denna del, 2010/11:Sf361 av m.fl. (S, MP, V) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sf364 av m.fl. (S), 2010/11:Sf367 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4, 5 och 8 samt 2010/11:Sf376 av m.fl. (S) och lägger redogörelse /11:RRS3 till handlingarna. Den reformering som skett av sjukförsäkringen har varit välkommen. Den tidigare linjen att stämpla ut människor från både arbetsliv och sjukförsäkring till förtidspension var mänskligt ohållbar, inte minst då den enskilde upplevt långvariga sjukskrivningar i stället för vård och rehabilitering. Kritiken mot regeringens sjukförsäkringsreform har dock varit, och är fortfarande, hård. En utredning bör tillsättas med uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av sjukförsäkringssystemet. Utgångspunkten i utformandet av en hållbar sjukförsäkring måste vara individens behov inte i första hand regelverken i sig såsom är fallet med den borgerliga regeringens reformer inom sjukförsäkringen. Den nuvarande sjukförsäkringen behöver vidareutvecklas. Signalen från det nya regelverket bör vara att varje människa har rätt att få vård och rehabilitering för att kunna ta sig tillbaka in i arbetslivet. Då måste det finnas en tidsgräns för att tillförsäkra alla rätten att bli prövad mot arbetsmarknaden. Sjukskrivning och sjukförsäkring ger en trygghet att under sjukdom hinna bli behandlad och frisk. Dock är det självklart så att situationen för vissa är så allvarlig när tidsgränsen nås att det är uppenbart att den enskilde inte har möjlighet att övergå i jobb vare sig på hel- eller deltid. Är man sjuk ska man ha vård och rehabilitering för att ta sig tillbaka till arbetslivet. Men om man har en sjukdom som är av den arten att vård och rehabilitering inte hjälper, då måste man få möjlighet att behålla sjukförsäkringen man prövas mot arbetsmarknaden. i genomförde under 20032005 ett projekt i syfte att minska sjukskrivningstalet i länet. I projektet, i vilket i länet i samarbete med , , , , TCO m.fl. ingick, genomfördes ett omfattande och systematiskt arbete för att ändra attityderna till sjukförsäkringen. Ett sådant projekt bör även genomföras på nationell nivå. Samspelet med övriga försäkringar, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf318 av m.fl. (S). Regeringens sjukförsäkringsreform har skapat ett stelbent system. Det framkommer också att förändringarna äventyrar ersättningarna i de kollektivavtalade försäkringarna och även privata sjukförsäkringar. Det som händer den som utförsäkras från den allmänna sjukförsäkringen och hänvisas till Arbetsförmedlingens introduktionsprogram, är att personen mister hela ersättningen från avtalsförsäkringen. Om denne i programmet återgår till den allmänna sjukförsäkringen kan ersättning begäras igen, men det är långt ifrån självklart att alla i den här gruppen har kvar sitt försäkringsskydd efter introduktionsprogrammet. Villkoren är att de måste antingen ha kvar sin anställning där de omfattas av försäkringen, eller om anställningen upphört omfattas av försäkringens efterskydd. Utvecklingen är oroväckande och riskerar att leda till en överföring från den allmänna försäkringen till parterna och den enskilde själv. Utvecklingen leder till en urholkning av den svenska generella välfärden och till en ökad privatisering av sjukförsäkringen. Kvar blir bara en grundtrygghetsmodell. Därmed går den breda riskutjämning som finns i den allmänna försäkringen förlorad, och redan utsatta grupper kommer att drabbas hårdare. Sjuklön, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf204 av (M), 2010/11:Sf248 av (S) och 2010/11:Sf255 av och (båda M). Regelverket om arbetsgivaransvaret för sjukskrivningar behöver ses över. Detta gäller framför allt småföretagarnas arbetsgivaransvar. Arbetsgivaren bär en stor kostnad för sjukskrivningar som regelverket ser ut . En översyn är inte bara till fördel för företagen utan även för arbetstagarna. En individ med sjukskrivningar i bagaget skulle, om systemet fördelade ansvaret på ett för arbetsgivaren mer fördelaktigt sätt, inte stigmatiseras i lika hög grad och därmed ges större chanser till nya anställningar. När företagen står för en stor del av sjuklönekostnaderna blir det mer angeläget för företagen att se över den arbetssökandes sjukdomshistoria. Personer med tidigare dokumenterade sjukskrivningar blir mindre attraktiva på arbetsmarknaden, vilket leder till en indirekt diskriminering. Företagaren tvingas betala även när sjukskrivningen inte alls har med jobbet att göra, exempelvis vid idrottsskador eller medicinska åtgärder som faller utanför det offentliga åtagandet. Det är t.ex. inte rimligt att arbetsgivare ska stå för ersättning till den som av personligt estetiska skäl genomgår en operation och därefter blir arbetsoförmögen . Ersättning bör endast omfatta s.k. rekonstruktiv kirurgi orsakad av medfödda deformiteter, utvecklingsrubbningar, trauma, infektion eller sjukdom. Vidare tvingas företagaren betala semesterersättning till en anställd även om hon eller han varit sjuk . Flexibla ersättningsnivåer, punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf223 av (S) och 2010/11:Sf336 av och (båda KD) yrkande 1. Antalet nivåer i sjukförsäkringssystemet bör utredas, och målsättningen bör vara att systemet tar större hänsyn till individens behov och förutsättningar. För att lösa problemet med människors ohälsa behöver villkoren på arbetsmarknaden förbättras. räcker det att arbetsplatsen vidtar mindre åtgärder för att den sjukskrivne snabbare ska kunna komma tillbaka till arbetet. Dock kvarstår problemet med bedömningen av behovet av sjukskrivningstid. Dagens system utgår inte från individens förutsättningar och behov utan från regelverkets ramar. Nivåerna i dagens sjukskrivningstid i sjukförsäkringssystemet riskerar att hämma i stället för att stimulera till flexibla lösningar för individen. Genom att öppna för flexibilitet kan kostnaderna för sjukskrivningar minska och därmed även ohälsan. I strävan efter att sänka sjukfrånvaron i samhället finns det behov av flera nivåer än dagens 25, 50, 75 och sjukskrivning. Människors arbetsförmåga är sällan eller aldrig så stelbent och fyrkantig. Risken är uppenbar att det ständigt görs bedömningar som leder till att människor sjukskrivs på en aningen högre eller för den delen även lägre nivå än nödvändigt. Ersättning vid studier, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf367 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2010/11:Sf275 av och (båda S). Möjligheterna att studera på deltid bör förbättras för den som fått sin arbetsförmåga nedsatt. Regelverket bör ändras så att det blir möjligt att bedriva deltidsstudier och få sjukpenning på deltid, i ett första skede på halvtid. Rehabilitering, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf367 av m.fl. (V) yrkandena 3, 7, 9 och 10 samt 2010/11:Sf369 av m.fl. (V) och 2010/11:Sf220 av (S) yrkande 2, 2010/11:Sf231 av (S) i denna del, 2010/11:Sf330 av (M), 2010/11:Sf336 av och (båda KD) yrkande 2, 2010/11:Sf351 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf353 av m.fl. (S) i denna del. Varje person som är sjukskriven ska ha rätt till en individuell rehabiliteringsplan. ska utforma en individuell plan i samarbete med den enskilde, arbetsgivaren, läkarkontakt och, då det är aktuellt, även en annan kontakt. Planen ska innehålla en beskrivning av de insatser som behövs för att den enskilde ska kunna återgå i arbete samt beslut om resurser, vem som ansvarar för att insatserna utförs och inom vilken tidsram dessa ska vara påbörjade. Det ska finnas en lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att vara med i utformningen av den individuella planen. Planen ska löpande följas upp och stämmas av som finns angivna i planen. För att säkerställa att människor verkligen får tillgång till rehabiliterande insatser bör statliga resurser samlas i en ny rehabiliteringsfond. De människor som utförsäkrats och lämnats i sticket av regeringen bör erbjudas en rehabiliteringspenning, aktiv rehabilitering eller andra insatser från Arbetsförmedlingen så att de ges reella möjligheter att komma tillbaka till arbetsmarknaden och till ett värdigt liv. Regeringen bör även ta initiativ till en överenskommelse mellan parterna och staten, som innebär att rehabilitering och aktiva insatser för långtidssjukskrivna som är anställda sker i arbetslivet. Sammanfattningsvis behövs således en ny rehabiliteringsstrategi som utgår från de sjukas behov och människors verkliga förutsättningar. Vidare bör inrättandet av en särskild rehabiliteringsmyndighet övervägas. Samverkan och finansiell samordning, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf213 av m.fl. (S) och 2010/11:Sf281 av (S), 2010/11:Sf282 av m.fl. (S), 2010/11:Sf300 av och (båda S) och 2010/11:A222 av och (båda S) yrkande 4. Den osäkerhet som råder när det gäller finansieringen av Finsam är olycklig för den långsiktiga planeringen och utvecklingen av verksamheten. Det är därför angeläget att Finsamverksamheten får en tillräcklig medelstilldelning och en egen post i statsbudgeten.