bet · GY01UU2 · 2010-12-06 00:00:00 — En ny överenskommelse behöver ange mer kraftfulla utsläppsminskningar och omfatta fler växthusgaser och fler länder än . ska också verka för att EU:s alla medlemsländer inför en nationell koldioxidskatt. klimatbistånd utvecklas, och arbetet med att klimatsäkra biståndet fortsätter. Stödet till klimatinvesteringar och tekniköverföring till utvecklingsländerna utökas. Särskilt stöd behöver ges till de utvecklingsländer som minst av alla har orsakat problemen, men drabbas hårdast. Även för det tematiskt prioriterade området miljö och klimat beslutade regeringen om en policy. Där slås fast principer och prioriteringar för klimat- och miljöarbetet inom biståndet och att frågor om klimat och miljö ska integreras i utvecklingssamarbetet. ska enligt policyn inrikta verksamheten på följande huvudområden: förstärkt institutionell kapacitet inom offentlig förvaltning förbättrad livsmedelstillgång och hållbart nyttjande av ekosystemtjänster förbättrad vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet ökad tillgång till hållbara energialternativ hållbar utveckling av städer. Utskottet välkomnar att regeringen i en särskild resultatskrivelse (skr. 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat) redogjort för resultat inom det tematiska området miljö och klimat. Utskottet redovisar i ett senare avsnitt i betänkandet sina överväganden med anledning av resultatskrivelsen om miljö och klimat. Regeringen anser, i likhet med vad som förespråkas i motioner, att det är angeläget att klimatsäkra biståndet. I utvecklingssamarbetet ägnas särskild uppmärksamhet åt anpassning till klimatförändringarna, bl.a. genom bevarande av biologisk mångfald och förebyggande av naturkatastrofer samt tekniköverföring; miljömässigt hållbar energi och energieffektivisering; miljö och säkerhet samt vattenfrågor, bl.a. samarbete kring delade vattenresurser. I detta sammanhang finns också anledning att nämna en rapport från Sadev som är inriktad på sambandet mellan fattigdomsbekämpning och klimat- och miljöfrågor och Sidas förmåga att klargöra detta. Enligt rapporten, Mainstreaming the Environment (Sadev Report 2009:2), ingår miljö som en huvudsaklig eller viktig delkomponent i det svenska biståndet i mycket större utsträckning än vad som är fallet hos andra givare bland /Dac-medlemmarna. Sambandet kunde dock, enligt rapporten, göras ännu tydligare och följas upp mer systematiskt i Sidas arbete. I förra årets budgetbetänkande (bet. 2009/10:UU2) redovisade utskottet uppgifter om regeringens klimatsatsning i biståndet på under 20092012. Målet för satsningen är att effektivt bidra till långsiktigt anpassningsarbete främst i de fattigaste länderna samt att bidra till utvecklingsländers åtgärder för att minska halten av växthusgaser. En viktig inspirationskälla för det fortsatta klimatarbetet såväl i som internationellt är slutrapporten från den internationella kommission om klimatförändring och utveckling som regeringen initierade förra mandatperioden och som leddes av biståndsminister . Slutrapporten , Closing the Gaps: Disaster risk reduction and adaptation to climate change in developing countries, är främst inriktad på anpassning till klimatförändringarna och kopplingen till åtgärder för att minska de risker som är förknippade med naturkatastrofer. Utskottet noterar att FN:s generalsekreterare 2010 utsett biståndsministern att ingå i FN:s nya högnivåpanel för global hållbarhet. Utskottet ser positivt på de satsningar inom den tematiska prioriteringen miljö och klimat som redovisas i budgetpropositionen. beräknas betalas ut inom ramen för klimatsatsningen. Genom ökade medel till miljö- och klimatlån underlättas tillgången till kapital för finansiering av investeringar riktade mot miljöproblem och effekter av klimatförändringar. Miljölån kan kanaliseras bilateralt eller via särskilda fonder i främst regionala utvecklingsbanker. Regeringen ökar även stödet till vatteninsatser inom ramen för globala utvecklingsinsatser. kommer att fortsätta verka för att miljö- och klimatfrågor integreras i utvecklingsbankernas och i FN:s kärnverksamhet. En fråga som togs upp i förra årets budgetbetänkande, och som även föranlett motionsförslag, gäller finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländerna. bidrog , som ordförandeland i EU, till att säkerställa att EU inför i (COP 15) företrädde en enad hållning, bl.a. i finansieringsfrågorna. I den gemensamma ståndpunkt som fastställdes av före Köpenhamnsförhandlingarna underströks behovet av att öka stödet för anpassningsåtgärder i utvecklingsländerna och att det behövs en gradvis men väsentlig upptrappning av såväl de offentliga som de privata finansiella flödena för att hjälpa utvecklingsländerna att genomföra ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder. Genom Köpenhamnsöverenskommelsen (Accord) har de utvecklade länderna förbundit sig att kollektivt bidra med 30 miljarder USD i form av nya och additionella resurser och med en balanserad fördelning mellan anpassningsåtgärder och utsläppsminskningar samt åtgärder för att minska avskogningen i utvecklingsländer. Särskild tonvikt ska läggas på de mest sårbara länderna, exempelvis de minst utvecklade länderna (LDC, least developed countries), små östater under utveckling (SIDS, small developing states) och länder i . De utvecklade länderna har också åtagit sig att gemensamt skaffa fram 100 miljarder USD till 2020 för att bistå utvecklingsländerna med åtgärder för utsläppsminskning. Finansieringen ska enligt Köpenhamnsöverenskommelsen komma från en rad olika håll: privata och offentliga samt bilaterala och multilaterala inklusive alternativa finansieringskällor. Ny multilateral finansiering för anpassningsåtgärder ska komma till stånd genom bl.a. skapandet av , en ny finansieringsmekanism under . I anslutning till klimatförhandlingarna i godkände en snabbstartsfinansiering till ett belopp av . har åtagit sig att bidra med totalt ca till snabbstartsfinansieringen . Syftet med snabbstartsåtagandet är att bistå utvecklingsländer att anpassa sig till klimatförändringarna, gå över till strategier för koldioxidsnål utveckling och förbereda sig på att hantera de mer omfattande belopp för åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna som EU gjort utfästelser om för perioden . För att kunna visa att parterna lever upp till åtagandena är det enligt utskottet centralt att redovisningen sker på ett tydligt sätt. En rådgivande högnivågrupp för långsiktig klimatfinansiering (on Climate Change Financing) tillsattes av FN:s generalsekreterare efter . Gruppen hade till uppgift att ta fram förslag på källor för långsiktig klimatfinansiering, med utgångspunkt från åtagandet från om att de utvecklade länderna ska mobilisera 100 miljarder USD till 2020 till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Högnivågruppen, som letts av Meles Zenawi, premiärminister, och , statsminister, lade fram sin slutrapport. Enligt gruppen är det en utmaning, men ändå möjligt, att nå målet om att mobilisera 100 miljarder USD till 2020 för klimatåtgärder. För att detta ska bli möjligt kommer det förmodligen att krävas en rad olika finansieringskällor privata, offentliga och även s.k. innovativa finansieringskällor, anser högnivågruppen. Vid ett möte med Europeiska unionens råd för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin) antogs med stöd av 26 medlemsstater ordförandeskapsslutsatser om klimatfinansiering. Vid rådsmötet redovisades också en rapport om hur EU:s snabbstartsåtagande om klimatfinansiering genomförts och en sammanställning av exempel på hur snabbstartsmedlen används. Ekofin uppmärksammade också den nämnda om långsiktig klimatfinansiering. Vid en föredragning i utskottet under beredningen av detta betänkande redogjorde klimatambassadör samt tjänstemän från Utrikes-, Finans- och Miljödepartementen för förberedelserna för nästa partsmöte (COP 16) under , som hålls i i den 29 novemberden . Med anledning av motionsförslaget om att stärka FN:s miljöprogram konstaterar utskottet att samlade bidrag dit preliminärt beräknas uppgå till , vilket innebär en viss ökning jämfört med det planerade bidraget 2010. Tematisk prioritering: främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling Också för den tredje tematiska prioriteringen för utvecklingssamarbete , främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling, finns ett övergripande mål som gäller för stöd och som avser både det multilaterala och det bilaterala utvecklingssamarbetet. Målet är: jämställdhet, ökat inflytande för kvinnor samt ökad respekt för kvinnors rättigheter i utvecklingsländer. Regeringen har 2010 fattat beslut om en policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt utvecklingssamarbete 20102015. Policyn har fyra huvudområden: kvinnors politiska deltagande och inflytande kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av alla former av könsrelaterat våld och människohandel. Utskottet har tidigare i betänkandet uppmärksammat 2010 (HDR) som publicerades och som redovisar långsiktiga utvecklingstendenser och introducerar nya sätt att mäta fattigdom. De nya sätten att mäta kompletterar det sammanvägda mått på mänsklig utveckling (HDI, human development index) som använts sedan den första kom ut . Genom ett av de nya måtten, indexet för bristande jämställdhet mellan könen (GII, gender inequality index), mäts frånvaron av framsteg på grund av skillnader mellan könen i fråga om reproduktiv hälsa, medinflytande och arbetskraftsdeltagande. I årets HDR slås fast att länder förlorar i mänsklig utveckling (mätt som HDI) om inte kvinnor och män ges samma möjligheter. Att satsa på kvinnor och flickor är enligt alltså inte bara rättvist utan är också en god investering för att höja den mänskliga utvecklingen i stort. I UNFPA:s rapport of the Worlds Population 2010, som har rubriken and Crisis to Renewal, konstateras att om kvinnor har samma rättigheter och möjligheter som män klarar de konflikter och katastrofer bättre och kan ta itu med återuppbyggnad av sina samhällen. Det är antog resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet i länder i konflikt- och postkonfliktsituationer. Utskottet fäster stor vikt vid genomförandet av resolutionen och välkomnar att regeringen beslutat om en ny handlingsplan för perioden 20092012. Utskottet anser i likhet med regeringen att genomförandet av resolution är en högt prioriterad fråga inom området internationell konflikthantering. En rad olika politikområden, däribland utvecklingspolitiken, förutsätts bidra till ett genomförande av resolutionen. Utskottet ser positivt på regeringens målmedvetna arbete för att främja jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll i utvecklingssamarbetet. Prioriteringen kommer bl.a. till uttryck genom beslutet om en ny flerårig policy och genom att metoder och system utvecklas för att bättre följa upp genomförandet och resultatet av insatser. Sadev bedriver utvärderingsprojektet och kvinnors roll i utveckling en tematisk prioritering. har en översikt färdigställts av arbete när det gäller jämställdhetfrågor inom utvecklingssamarbetet. Utifrån översikten ska Sadev genomföra två projekt. Det ena avser en utvärdering på övergripande nivå av hur jämställdhet integreras i och förhåller sig till de båda andra tematiska prioriteringarna mänskliga rättigheter och demokrati respektive miljö och klimat. I den andra utvärderingen ska myndigheten granska hur jämställdhet främjas inom utbildningssektorn. Utskottet noterar att regeringen uppdragit åt Sida att i bilaga till årsredovisningen redovisa resultat av bilateralt utvecklingssamarbete inom jämställdhetsområdet. Utskottet välkomnar att har varit pådrivande vid utarbetandet av den handlingsplan för 20102015 för jämställdhet inom EU:s utvecklingssamarbete som antogs av rådet och kommer att verka för genomförande och uppföljning av planen. Enligt utskottet är det positivt att , av diskussion och förhandlingar, beslutat om en ny organisation för FN:s jämställdhetsarbete, UN Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women (UN Women). verkar för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i FN-organens verksamhet och kommer att ge särskilt stöd till UN Women samt lägga kraft på att delta i utformningen av dess verksamhetsinriktning. stöder också FN:s generalsekreterares särskilde representant för frågor som handlar om att stoppa det sexuella våldet i konflikt- och postkonfliktsituationer. Av budgetpropositionen framgår att aktivt verkar för att utvecklingsbankerna ska integrera ett tydligt jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Ett konkret resultat av detta är att jämställdhet ska utgöra ett särskilt tema för Internationella utvecklingsfonden () och ska vara tema för 2012. Med anledning av motioner om ökade medel till UNFPA och Unifem konstaterar utskottet att båda organisationerna beräknas få ökat stöd . För UNFPA:s del rör det sig om en ökning på till . För Unifems del beräknas mer än en fördubbling av det svenska stödet jämfört med innevarande år. bidrag till Unifem planeras 2011 uppgå till . Som framgått är SRHR-frågor ett av huvudområdena inom den tematiska prioritering som avser främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Utskottet väljer att behandla motioner med inriktning på millenniemålen inklusive SRHR-frågor under nedanstående rubrik. Insatser för att nå millenniemålen Utskottet har tidigare i betänkandet understrukit betydelsen av att givare står fast vid gjorda åtaganden om internationella biståndsströmmar. Det är en förutsättning för att FN:s millennieutvecklingsmål ska kunna nås. Millenniemålen utgör en gemensam dagordning för världens länder när det gäller att utöka och samordna våra ansträngningar att utplåna fattigdom och främja hållbar global utveckling. Målen är sammanlänkade med varandra och är ömsesidigt beroende av och stödjande. Ett förverkligande av millenniemålen kräver en mångdimensionell och rättighetsbaserad ansats som tar hänsyn till förhållanden på lokal nivå. Utskottet anser att åtgärder på samtliga huvudområden som innefattas i de tematiska prioriteringarna för utvecklingssamarbete bidrar till att millenniemålen kan nås. och EU är fast beslutna att fortsätta stödja ett globalt förverkligande av millenniemålen till 2015. Målen är fortfarande möjliga att nå, förutsatt att alla i det internationella samfundet uppvisar stark politisk vilja och vidtar nödvändiga och konkreta åtgärder för ett genomförande. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen presenterar ett antal förstärkta insatser för att nå millenniemålen. Utskottet ser också positivt på att regeringen fortsätter satsningen på det femte millenniemålet om förbättrad mödrahälsa och SRHR-frågor. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är fortfarande kontroversiellt på det internationella planet. Trots att bristen på SRHR fortsätter att vara en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död bland fattiga kvinnor förblir frågor som rätten till preventivmedel och abort kontroversiella. Det gäller också frågor som rör homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Regeringens satsning på millenniemål fem, som beskrevs i förra årets budgetbetänkande, ligger enligt utskottet i linje med motionsförslagen om SRHR-frågor. Utskottet är dock inte, som föreslås i en motion, berett att ange vilken procentuell andel av biståndet som ska gå till SRHR-frågor. Utskottet värdesätter regeringens tydliga ställningstaganden och ansträngningar att lyfta fram SRHR i svenska och internationella sammanhang. Det gäller också den utbildningssatsning som genomförs vid ambassader för att stärka kunskapen och kompetensen i hur man för en dialog om SRHR-frågor med andra länder och aktörer. Förstärkt fokus på barn och ungdomar ingår bland de förstärkta insatser för att nå millenniemålen som presenteras i budgetpropositionen. Det sker genom en särskild satsning som uppgår till och där fokus ligger på barns och ungdomars rätt till hälsa, grundskoleutbildning (millenniemål två) och sysselsättning. Satsningen kommer bl.a. att inriktas på minskad barnadödlighet (millenniemål fyra) genom åtgärder för att förebygga och bekämpa diarré och sjukdomar orsakade av förorenat vatten och bristande sanitet. Ökade medel till forskning om fattigdomsrelaterade sjukdomar, som främst drabbar barn, förväntas bidra till en minskning av barns ohälsa. En del av satsningen kanaliseras via svenska organisationer i det civila samhället. Utskottet gör följande överväganden med anknytning till motionsyrkandet om att alla samarbetsstrategier med länder ska inkludera åtgärder för att bekämpa fattigdom såväl på landsbygden som i områden. Utskottet konstaterar att ett förverkligande av millenniemålen måste innefatta åtgärder såväl för de 900 miljoner människor som lever i extrem fattigdom på landsbygden som för de många människor som lever i fattigdom eller i slumområden i miljöer. För de senare finns ett delmål under millenniemålen, nämligen att man till 2020 ska ha åstadkommit väsentliga förbättringar av livsvillkoren för åtminstone 100 miljoner invånare i slumområden. Regeringen har beslutat om riktlinjer för samarbetsstrategier för det bilaterala utvecklingssamarbetet. När det gäller genomförandet av en samarbetsstrategi ska Sida välja samarbetspartner och samarbetsformer utifrån en bedömning av vilka aktörer och samarbetsformer som effektivt kan bidra till att nå målen i samarbetsstrategin. Sida ska även beakta vilka aktörer som bedriver verksamhet i enlighet med ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. En bedömning ska också göras när det gäller val av nivå för samarbetet. Såväl den nationella nivån såsom mer specifika geografiska eller tematiska områden ska beaktas. Sida ska beakta samarbetspartnerns ansträngningar för ökad effektivitet och måluppfyllelse i sin verksamhet, liksom vikten av ansvar och öppenhet gentemot målgruppen. Det övergripande målet för politik för global utveckling är att bidra till en rättvis och hållbar utveckling. Två grundläggande perspektiv är vägledande för hur politiken utformas fattiga människors perspektiv på utveckling och rättighetsperspektivet. Perspektiven kompletterar och stöder varandra och är delvis överlappande. Insatser som stöder bör alltid ta sin utgångspunkt i de båda perspektiven och främja deras genomslag, exempelvis genom att fattiga och utsatta kvinnor och män får möjlighet att komma till tals och påverka beslut eller genom att respekten för de mänskliga rättigheterna stärks. ska prioritera verksamhet som bygger på breda konsultationer med det civila samhället och verksamhet som förmått att fånga upp fattiga och utsatta människors problem och prioriteringar. I riktlinjerna för samarbetsstrategier anges också hur Parisdeklarationens principer om biståndseffektivitet ska genomföras. En av dessa principer är att utvecklingssamarbetet ska anpassas till samarbetspartnerns prioriteringar. ska respektera samarbetspartnerns prioriteringar och utgå från dessa. ska också göra en bedömning av samarbetslandets åtaganden och åtgärder bl.a. i den nationella utvecklingsplanen. I vissa av samarbetsländer finns nationella strategier för fattigdomsbekämpning, i andra länder saknas sådana strategier. I vissa fall är inte landets regering samarbetspart till . Utskottet övergår nu till att behandla förslag om anslag, godkännanden och bemyndiganden. Som nämnts tidigare i betänkandet ingår i resultatskrivelse 2009/10 som behandlas i slutet av betänkandet en sammanfattning av de viktigaste verksamhetsnära prestationerna för de myndigheter som finansieras via utgiftsområde 7, dvs. Sida, Sadev, och . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning på anslagen inom utgiftsområde 7 och avstyrker därmed anslagsförslag. Utskottet ställer sig således bakom förslagen om medel under anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Också förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslag 1:2 (Sida) tillstyrks av utskottet. Det innebär att utskottet också tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om förstärkning av Sidas förvaltningsanslag med för att komma till rätta med de uppmärksammade bristerna i fråga om styrning och kontroll. () är ett nordiskt centrum för forskning, dokumentation och information om . Utskottet ser positivt på att ett förändringsarbete bedrivits för att få till stånd effektivisering och ändrad inriktning av verksamheten. I budgetpropositionen framhåller regeringen att förändringsarbetet bedrivits på ett föredömligt sätt. Utskottet anser att regeringens förslag till anslag 1:3 är väl avvägt varför detta tillstyrks. Regeringen föreslår en höjning av anslag 1:4 (FBA) med motiveringen att FBA behöver förstärka dels den administrativa kapaciteten, dels stödet för den nyinrättade civile representanten vid militära insats i . Som en del av de internationella ansträngningarna att bidra till uppbyggnaden av civila afghanska institutioner har fått i uppdrag att utreda och genomföra kapacitetsbyggande insatser. Utskottet delar regeringens uppfattning att ökade resurser bör tillföras FBA för att behålla en god effektivitet och kvalitet i verksamheten. Vad gäller anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete tillstyrker utskottet förslaget i budgetpropositionen om att verksamheten fortsatt bör bedrivas på en nominellt oförändrad nivå. Utskottet anser i likhet med att myndighetens internationella utvecklingssamarbete är en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målen för den aktuella verksamheten är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt och bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Utskottet delar uppfattningen i budgetpropositionen att huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utskottets mer övergripande syn på betydelsen av kapacitetsbyggande i utvecklingssamarbetet redovisas närmare av utskottet i betänkande 2010/11:UU5. har i betänkande 2009/10:KU17 Uppföljning av riksrevisionsreformen behandlat bl.a. internationella verksamhet. I sammanhanget uttalade att får förutsättas ge utrikesutskottet ett utvecklat underlag för beräkningen av de administrativa kostnaderna i internationella utvecklingssamarbete, som underlag för utskottets anslagsberedning. Utskottet har fått en skrivelse från där myndigheten redovisar uppgifter om administrativa kostnader i dess internationella utvecklingssamarbete. Av skrivelsen framgår att en redovisning av de administrativa kostnaderna i internationella verksamhet ska ske i årsredovisningen med början i årsredovisningen . Utskottet tillstyrker förslaget till medelstilldelning för anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. Medlen ska fortsatt användas i enlighet med /Dacs definitioner av bistånd och verksamheten bedrivas i överensstämmelse med Parisdeklarationen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen samt, i förekommande fall, samarbetsstrategier för utvecklingssamarbete, som beslutas av regeringen. Via anslag 1:6 internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) finansieras institutets förvaltningskostnader. Institutet har till uppgift att självständigt eller i samarbete med andra aktörer genomföra utvärderingar av det svenska internationella utvecklingssamarbetet samt reformsamarbetet i . Inom ramen för detta ska institutet också främja kapacitetsbyggande vad gäller utvärderingsverksamhet i samarbetsländerna. Utskottet tillstyrker regeringens medelsberäkning för institutet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en ökning av anslag 2:1 Reformsamarbete i . Detta motiveras med ett utökat samarbete med , och samt finansiering av studieavgifter inom ramen för Svenska institutets stipendieprogram. Medel från anslaget disponeras av , samt och används för reformstöd till länderna i , och . Medelsberäkningen i budgetpropositionen stöds av utskottet.