yttr · GW05AU6y · 2009-02-25 00:00:00 — 2008/09:AU6 Åtgärder för jobb och omställning Åtgärder för jobb och omställning har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet möjlighet att avge yttrande över proposition 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning och de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar följaktligen i detta yttrande framför allt de förslag i propositionen och motionerna som berör utskottets beredningsområde och som därtill inte motsvarar förslag som tidigare förelagts . De motioner som behandlas är 2008/09:Fi15 (s), 2008/09:Fi16 (v) och 2008/09:Fi17 (mp). De anges i fortsättningen utan årtal. Det kan noteras att arbetsmarknadsutskottet även tidigare under /09 yttrat sig till finansutskottet i frågor som rör bl.a. arbetsmarknadspolitik: yttrande 2008/09:AU1y angående ramarna för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och yttrande 2008/09:AU5y angående åtgärder mot konjunkturförsvagningen. I det följande ligger betoningen på att redovisa och ta ställning till de förslag i propositionen och motionerna som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Regeringen anför i proposition 2008/09:97 att den ekonomiska politiken redan i budgetpropositionen inriktades på att möta en konjunkturnedgång. Där presenterades reformer omfattande för jobb och företagande, för att förstärka välfärden och för att rusta . Regeringen konstaterar att det sedan budgetpropositionen framlades har skett en historiskt sett mycket kraftig avmattning av den globala ekonomin. Den globala konjunkturnedgången får konsekvenser för svensk arbetsmarknad, där en tydlig nedgång nu kan skönjas. Regeringen anser att en markant uppgång av arbetslösheten är att vänta. Arbetslösheten beräknas stiga från till och . Mot denna bakgrund presenterar regeringen i proposition 2008/09:97 ett antal satsningar som värnar jobb och sysselsättning och som skapar förutsättningar för arbetslösa, eller de som riskerar arbetslöshet, att få jobb, kompetensutveckling eller utbildning. Regeringen betonar att aktiva finanspolitiska åtgärder inte får äventyra de offentliga finansernas stabilitet och långsiktiga uthållighet. Utgångspunkten för propositionen har därför varit att i första hand genomföra åtgärder som är direkt jobbskapande snarare än brett efterfrågestimulerande. Det har också varit viktigt att de åtgärder som vidtas är strukturellt riktiga och även på lång sikt höjer sysselsättning och BNP. Åtgärder för jobb och omställning I propositionen presenteras ett antal av regeringen beslutade åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken. För att ge arbetslösa extra stöd att söka arbete har förmedlingsverksamheten, i form av coachning, intensifierats. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att förstärka matchningsverksamheten och ge ett tidigt och individanpassat stöd för att kunna hjälpa arbetssökande tillbaka till arbete. Även ungdomar ska kunna ta del av coachningen. För perioden 20092011 satsar regeringen sammantaget för detta ändamål. Coacherna beräknas kunna stödja 27 500 personer, 30 000 personer och 15 000 personer . Beräkningarna baseras på helårsinsatser, vilket innebär att fler får del av insatserna eftersom stödet lämnas . Regeringen beräknar kostnaden för åtgärden till för . Regeringen har beslutat att Arbetsförmedlingen får disponera motsvarande belopp av anslagssparandet på det tidigare anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadspolitiska program och övriga kostnader under dåvarande utgiftsområde 13 för utgiftsökningen. beräknas motsvarande anslag anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 ökas med 1 200 respektive jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Att som arbetslös hålla kontakten med arbetslivet är viktigt för att kunna bevara och förbättra kompetensen, få ökad arbetslivserfarenhet och öka möjligheterna till ett nytt arbete. Antalet platser i arbetspraktik har därför utökats och praktik kan erbjudas tidigt . För att arbetslösa med längre arbetslivserfarenhet ska kunna upprätthålla och utveckla sin kompetens har regeringen inom ramen för arbetspraktiken infört praktisk kompetensutveckling. Arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling är därmed viktiga verktyg i coachningsarbetet. Sammanlagt satsar regeringen på praktikplatser åren 20092011. Det motsvarar 19 000 platser , 26 000 platser och 8 000 platser (mätt som helårsekvivalenter). Regeringen beräknar kostnaden för arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling till för . Regeringen har beslutat att Arbetsförmedlingen får disponera motsvarande belopp av anslagssparandet på tidigare anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under dåvarande utgiftsområde 13 för utgiftsökningen. beräknas motsvarande anslag anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 ökas med 3 240 respektive jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . För att ytterligare stärka möjligheterna för långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden har kompensationen för lönekostnaden för de s.k. nystartsjobben utökats. kompenserades arbetsgivare som anställer personer som varit arbetslösa eller sjuka , och som är berättigade till nystartsjobb, med ett belopp som motsvarar arbetsgivaravgiften. är denna kompensation fördubblad för att öka jobbmöjligheterna för dem som står långt från arbetsmarknaden. En arbetsgivare betalar för dessa personer därmed endast cirka hälften av den lönekostnad som skulle ha gällt utan nedsättningen. Den fördubblade kompensationen förväntas leda till 4 700 fler nystartsjobb i genomsnitt , 6 000 fler och 4 700 fler . Sammanlagt beräknas ca 21 000 nystartsjobb 2009, 20 000 och 21 000 . Den ökade skatteutgift som följer av den fördubblade kompensationen beräknas till , och . Kostnaden består dels av ökade volymer, dels av en högre kompensationsgrad för nya beslut i de redan beräknade volymerna för nystartsjobb. Jämfört med skatteutgifterna som beräknades i budgetpropositionen är ökningen , och . För att säkerställa ett snabbt genomförande av åtgärderna för jobb och omställning föreslår regeringen att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag tillfälligt höjs med (punkt 3 delvis). De förstärkta coachningsinsatserna och de utökade möjligheterna till arbetspraktik är begränsade , medan förändringen av villkoren för nystartsjobb är permanent. I propositionen presenteras också åtgärder inom utbildningsområdet, infrastrukturåtgärder och skattereduktion för ROT-arbeten, som även dessa syftar till att mildra effekten av konjunkturnedgången på arbetsmarknaden. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. Socialdemokraterna kritiserar i motion Fi15 regeringen för att genom passivitet förvärra det svåra ekonomiska läget och bidra till att arbetslösheten stiger. Regeringen sägs bära ansvaret för att en halv miljon människor har lämnat arbetslöshetsförsäkringen och för att ha avvecklat tre fjärdedelar av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. I motionen redogörs för den socialdemokratiska politiken för jobbskapande investeringar i form av dels nya förslag, dels hänvisningar till förslag i tidigare motioner. Partiet föreslår bl.a. ett spetskompetenslyft genom vilket 20 000 personer, exempelvis sådana som varslats om uppsägning, ska beredas möjlighet att skaffa sig spetskompetens inom sina yrkesområden. Vidare föreslås utökad yrkesutbildning till arbetslösa, praktikplatser i statliga myndigheter för nyutexaminerade akademiker och kraftigt subventionerade anställningar för långtidsarbetslösa. I ett gemensamt ungdomspaket som redovisas i motionen föreslår Socialdemokraterna, traineeprogram i välfärden, jobbutbildning till unga, fler utbildningsplatser på komvux, kvalificerad yrkesutbildning och högskola och utbyggda möjligheter till karriärcoachning och praktik. Partiet vill också sänka kostnaderna för medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen , höja ersättningen till och höja taket till /ersättningsdag. I motion Fi16 anförs att regeringen i ett läge med allt högre arbetslöshet bör driva en mer expansiv finanspolitik som leder till att sysselsättningen stimuleras. På det arbetsmarknadspolitiska området vill partiet bl.a. satsa på kompetensutveckling för anställda i branscher med tillfälligt sviktande orderingång. Företagen föreslås svara för utbildningskostnaden medan staten står för ersättningen till de studerande i enlighet med arbetslöshetsersättningen. Partiet förordar också ett arbetsmarknadspolitiskt program i form av en utbildningssatsning för arbetslösa som saknar gymnasieutbildning. vill också att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda insatser för arbetslösa ungdomar tidigare än . begäran att få använda medel bör beviljas. I motionen presenteras också det gemensamma ungdomspaket som Socialdemokraterna, står bakom. anför även att de vill förändra arbetslöshetsförsäkringen så att den högsta dagpenningen höjs till och ersättningsnivån i försäkringen och för aktivitetsstödet till under hela ersättningsperioden. Dessutom föreslås höjt grundbelopp, två färre karensdagar och återinförande av möjligheten för deltidsarbetslösa att få ersättning . Även om regeringen inte kan lastas för finanskrisen anser i motion Fi17 att den genom sin politik, sin oförmåga och sitt bristande engagemang nu förvärrar krisen och fördjupar lågkonjunkturen. Partiet ställer sig visserligen bakom en del av de åtgärder som regeringen presenterar i propositionen, men anser att de är otillräckliga. Regeringen måste, enligt , återkomma med förslag på ytterligare insatser inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Bland annat framförs att antalet platser i arbetsmarknadsutbildning och andra kvalitativa åtgärder måste öka. I motionen presenteras också det gemensamma ungdomspaket som Socialdemokraterna, står bakom. föreslår också att regeringen annonserar förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. Partiet menar att taket bör höjas och att fler bör omfattas av försäkringen. Den mycket goda utveckling som den svenska arbetsmarknaden haft är nu till följd av lågkonjunkturen och den internationella finanskrisen på väg att brytas. varslades 57 000 personer enligt Arbetsförmedlingens statistik, vilket endast har överträffats av . sker en stor nedgång i efterfrågan på arbetskraft, och färre av dem som redan är arbetssökande går vidare till arbete. Enligt SCB:s Arbetskraftsundersökningar var 309 000 personer arbetslösa , vilket motsvarar av arbetskraften. Det är en ökning med 5 000 personer (0,) sedan månaden innan och med 42 000 personer (0,) . Arbetsförmedlingen rapporterar i sin månadsstatistik för att 22 000 fler personer var inskrivna då jämfört med och 45 000 fler jämfört med . I sin prognos gör Arbetsförmedlingen bedömningen att arbetslösheten kommer att stiga till och till , dvs. ungefär samma bedömning som regeringen gör i sin prognos. Utskottet finner utvecklingen bekymmersam. Att ha ett arbete är en källa till frihet, trygghet och social gemenskap. Alltför många människor riskerar att förlora sitt arbete. Målet för den offentliga politiken måste därför vara att upprätthålla Alliansregeringens arbetslinje genom att stimulera skapandet av nya arbetstillfällen och göra de arbetssökande väl rustade att ta de arbeten som skapas även i en lågkonjunktur, så att tiden i arbetslöshet minimeras och människor undviker att fastna i utanförskap. Även om utvecklingen inger oro ser utskottet emellertid goda skäl att inte ge en alltför mörk bild av situationen. För det första är det, som utskottet tidigare påpekat (i betänkande 2008/09:AU2 och i yttrande 2008/09:AU5y till finansutskottet), viktigt att hålla i minnet att även om nedgången på arbetsmarknaden accelererat så startar den från en historiskt hög nivå med en stark arbetsmarknad, hög sysselsättning och relativt låg arbetslöshet. Enligt Arbetsförmedlingens långtidsprognos kommer sysselsättningen inte ens under de förväntade nedgångs-åren 2009 och 2010 att understiga sysselsättningsnivån när regeringen tillträdde, trots att arbetskraften antas öka med ca 84 000 personer. För det andra kännetecknas enligt utskottets mening den svenska arbetsmarknaden av flexibilitet och anpassningsförmåga. Utskottet bedömer därför att den är relativt väl att möta de utmaningar som lågkonjunkturen kommer att medföra. Här kan nämnas de omställningsavtal som arbetsmarknadens parter tecknar och som omfattar arbetstagare på många avtalsområden. Omställningsavtalen bör kunna vara till stor hjälp med att gå vidare i arbetslivet för många av dem som riskerar att bli eller redan blivit uppsagda. Utskottet vill också lyfta fram regeringens initiativ att tillsätta regionala företrädare med god insikt i lokala och regionala förhållanden att samordna insatser med anledning av varsel och nedläggning av verksamhet i olika delar av landet. I sin information till utskottet underströk statssekreterare , ordförande i den statssekreterargrupp som är knuten till de regionala samordnarna, att dessa hade en relativt samstämmig bild av vilka åtgärder som var efterfrågade, men att betoningen varierade mellan olika regioner. Utskottet instämmer i statssekreterarens slutsats att lösningarna därför bör anpassas till regionala förhållanden. Vidare har den omorganiserade och mer flexibla Arbetsförmedlingen givits i uppdrag att löpande prioritera resurser till regioner som drabbas av större varsel, vilket bl.a. de förmedlingar som öppnats i anslutning till arbetsplatser som drabbats av stora varsel är ett exempel på. Arbetsförmedlingen kommer också att arbeta med förebyggande insatser riktade till personer som är eller riskerar att bli arbetslösa med anledning av det försämrade konjunkturläget, ett s.k. snabbspår, vilket Arbetsförmedlingens generaldirektör informerat utskottet om . För att klara omställningen till de nya förutsättningarna föreslår regeringen en temporär höjning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för . Utskottet finner en sådan höjning väl motiverad och ställer sig därför bakom propositionens yrkande 3 i denna del. Insatser inom den reguljära arbetsmarknadspolitiken ska, enligt utskottets mening, fungera så att de stärker den arbetssökandes möjligheter att få ett jobb. Kortsiktigt sker det genom förstärkt hjälp med jobbsökande, långsiktigt genom utbildnings- eller praktikinsatser som stärker den arbetssökandes anställningsbarhet. välkomnar därför de nya åtgärder som regeringen presenterar i proposition 2008/09:97, vilka enligt utskottets bedömning i kombination med redan genomförda reformer bör kunna leda till att lågkonjunkturens effekter på den svenska arbetsmarknaden dämpas och bidra till att tiden i arbetslöshet för dem som förlorar sina jobb kan förkortas. En viktig åtgärd är den vidgade satsning på personliga coacher som genomförs. Coachningsstöd har primärt varit förbehållet de som befunnit sig relativt långt från arbetsmarknaden, dvs. i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. I den svårare arbetsmarknadssituation som råder kan det emellertid, enligt utskottets mening, vara effektivt att även de som blivit arbetssökande får tillgång till intensifierat stöd . Att den arbetssökande själv kan välja sin coach från ett utbud av kompletterande aktörer , i kombination med målsättningen att coachen ska handleda ett begränsat antal arbetssökande, för att åtgärden kommer att ge den arbetssökande ett stöd som är individanpassat och av hög kvalitet. Enligt vad utskottet erfarit beräknas upphandlingen av coachningsinsatser vara avslutad i sådan tid att arbetssökande kan börja delta i dessa . Regeringen har emellertid i regleringsbrevet bemyndigat Arbetsförmedlingen att använda av de som avsatts för förstärkt stöd i form av personliga coacher att i egen regi bedriva coachningsverksamhet. Då det är viktigt att insatserna inte försenas finner utskottet en sådan lösning ändamålsenlig. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att Arbetsförmedlingen därutöver naturligtvis har tillgång till på förvaltningsanslaget för ordinarie förmedlingsverksamhet. Att den som blir arbetslös inte förlorar kontakten med arbetslivet är viktigt både för att yrkeskompetensen ska upprätthållas och för att den arbetslöse ska behålla ett yrkesmässigt och socialt nätverk. Utskottet välkomnar därför att regeringen i den försämrade arbetsmarknadssituationen utökar möjligheten till arbetspraktik till att gälla även de som förlorat sitt arbete och i form av s.k. praktisk kompetensutveckling de arbetssökande som redan har arbetslivserfarenhet. Arbetspraktiken och den praktiska kompetensutvecklingen ska vara viktiga verktyg i coachningsarbetet. Utskottet ser fördelar med att praktikanvisningarna begränsas , bl.a. eftersom det rör sig om kompetensupprätthållande insatser då risken för inlåsnings- och undanträngningseffekter bör beaktas. Begränsningen innebär att de nu avsatta medlen torde räcka till att minst 75 000 personer kan delta i praktikinsatserna. Utskottet anser detta vara en både kraftfull och ändamålsenlig satsning. Utskottet ser i Alliansens arbetsmarknadspolitik en underliggande och egentligen ganska given princip att konjunkturberoende insatser bör följa konjunkturen. Arbetsmarknadspolitiken ska inte användas till att på statistisk väg dölja människors utanförskap och därmed minska deras möjligheter att få riktiga jobb. Följaktligen har utskottet, bl.a. i tidigare yttranden till finansutskottet (exempelvis yttrande 2007/08:AU1y), ställt sig bakom att i det då rådande starka arbetsmarknadsläget minska volymerna och åtgärdsfloran inom den generella arbetsmarknadspolitiken. På det sättet kunde resurser frigöras till förstärkta insatser för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I linje med samma princip bör arbetsmarknadspolitikens fokus, när konjunkturen nu vänder nedåt, breddas genom att insatser görs tillgängliga även för nyblivna arbetslösa. framstår det också, som regeringen föreslår, som lämpligt att göra denna typ av insatser tidsbegränsade och 2010 så att behovet av fortsatta åtgärder kan omvärderas i ljuset av den ekonomiska utvecklingen. Utskottet vill återigen understryka att omsorgen om de offentliga finanserna i det rådande osäkra ekonomiska läget talar för att inte använda mer resurser än nödvändigt, så att utrymme finns för att sätta in ytterligare åtgärder om ett behov skulle uppstå. Utskottet noterar att någon motsvarande omsorg om statsfinanserna inte tycks vägleda oppositionspartiernas förslag. Motionerna Fi15 (s), Fi16 (v) och Fi17 (mp) innehåller trots det inte särskilt många nya och kreativa idéer som kan bidra till att möta det kärvare ekonomiska läget, utan hänvisar i allt väsentligt till de förslag som förelades och avvisades av . På det arbetsmarknadspolitiska området inskränker sig dessa förslag framför allt till krav på tiotusentals fler platser i åtgärder av olika slag. Utskottet ser problem med oppositionspartiernas förslag, såväl till innehåll som till finansiering. Utskottet konstaterar att det, när det gäller exempelvis Socialdemokraternas motion, för många av de insatser i form av fler platser som partiet säger sig vilja skapa inte anges vilken längd de föreslagna insatserna är tänkta att ha. När det inte är möjligt att sätta insatsens längd i relation till de medel som föreslås måste enligt utskottets mening såväl kvaliteten som finansieringen starkt ifrågasättas. Utskottet kan som illustrativt exempel peka på förslaget om 1 000 praktikplatser för nyutexaminerade akademiker till en kostnad om . Det innehåller, i likhet med många av partiets övriga förslag, ingen uppgift om hur långa praktikplatserna är tänkta att vara. Däremot uppges att de per plats som föreslås ska räcka till att: aktivt förmedla praktikplatserna, kvalitetskontrollera praktikplatserna, stimulera framväxten av nya praktikplatser och stimulera till jobb efter praktik. Dessutom uppges att satsningen även ska räcka till medfinansiering av praktiklön. Utskottet anser att förslag av sådan oklar kvalitet inger betänkligheter mot bakgrund av en utveckling där lågkonjunkturen riskerar att medföra att de offentliga finanserna kraftigt försvagas. Regeringens linje är att genomföra ett kraftfullt men väl avvägt och tidsmässigt avgränsat paket av insatser som inte riskerar de offentliga finanserna, som beredskapen är hög för att om utvecklingen på arbetsmarknaden så kräver komplettera med ytterligare insatser. Denna linje står enligt utskottets bedömning i kontrast till oppositionspartiernas illa specificerade krav på tiotusentals fler platser i olika typer av åtgärder än vad regeringen förordar. Utskottet anser att förslag om åtgärder måste utgå från en tydligare analys av de faktiska behoven på arbetsmarknaden. Förslagen skulle om de genomfördes dessutom bidra till att driva upp underskottet i de offentliga finanserna, vilket kan minska handlingsutrymmet att agera med kraft om lågkonjunkturen skulle förvärras. Även oppositionspartiernas olika förslag om att förändra arbetslöshetsförsäkringen skulle, om de blev verklighet, riskera att ytterligare försvaga statsbudgeten. Likartade motionskrav har framförts tidigare . Utskottet uttalade i samband med behandlingen av budgeten (betänkande 2008/09:AU2) att de senaste årens förändringar i arbetslöshetsförsäkringen är en del av en större reform för att stärka arbetslinjen och öka sysselsättningen. Det råder enligt utskottet ingen tvekan om att utformningen av försäkringen påverkar arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Den ska fungera som ett ekonomiskt stöd under en övergångsfas och inte som den tidigare tenderat att vara som ett allmänt försörjningsstöd. Försäkringen ska fungera som en viktig trygghet i perioden när man går från ett arbete till ett annat, som arbetslinjen är tydlig. Utskottet har också i sitt yttrande till finansutskottet över budgetramarna (2008/09:AU1y) betonat vikten av att de grundläggande förändringarna av arbetslöshetsförsäkringen som genomförts består. I yttrandet har utskottet också välkomnat regeringens förslag till åtgärder för att underlätta ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna. Utskottet ser ingen anledning att ompröva den inställning som då uttrycktes. Utskottet vill avslutningsvis ta tillfället i akt att betona att den snabba händelseutvecklingen i form av ökande varsel och snabb tillströmning av nyblivna arbetslösa inte får minska fokus på de män och kvinnor som redan före konjunkturnedgången haft svårast att ta sig in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. Ungdomar , utomeuropeiskt födda, funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga, arbetslösa och personer med låg utbildningsnivå brukar generellt stå inför sådana svårigheter. Arbetsförmedlingen varnar i sin prognos för att arbetslösheten riskerar att stiga kraftigt i dessa grupper; från 102 000 arbetslösa till 140 000 arbetslösa , med risk för ytterligare ökning . Utskottet vill särskilt framhålla vikten av att ungdomsarbetslösheten hålls tillbaka. Regeringen har på ett förtjänstfullt sätt arbetat aktivt för att med olika åtgärder sänka de trösklar in på arbetsmarknaden som ungdomar möter. Den möjlighet till nedsättning av socialavgifter för unga mellan som infördes gjordes kraftfullare och utvidgades till att omfatta även ungdomar och personer som vid årets ingång har fyllt 25 men inte . De som står längst från arbetsmarknaden har sedan slutet av kunnat delta i jobbgarantin för ungdomar med särskilda stödinsatser för att snabbare komma tillbaka till arbete eller utbildning. Jobbgarantins huvudsakliga inriktning är att hjälpa ungdomarna att effektivisera sina jobbsökaraktiviteter. Utskottet finner denna inriktning synnerligen ändamålsenlig då, efter vad som bl.a. framkom vid den hearing om den svenska arbetsmarknaden som utskottet arrangerade , stöd till jobbsökaraktiviteter är den insats som är mest effektiv för att unga arbetslösa ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Sysselsättningen bland ungdomar i åldrarna ökade också enligt SCB:s mätningar med nästan 25 000 personer mellan .