yttr · GX05UU1y · 2009-10-27 00:00:00 — har vid sammanträde beslutat att bereda utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen 2009/10:1 Utgiftsområde 1 jämte eventuella motioner. har vid sammanträde beslutat att, under förutsättning av detta utskotts medgivande, jämlikt 4 kap. 8 § RO, till med föreliggande yttrande överlämna motion 2009/10:U204 (v) yrkande 3. väljer att i det följande lämna synpunkter på anslag 4:1 m.m., inom utgiftsområde 1 samt på motionerna 2009/10:K210 (kd), 2009/10:K279 (s), 2009/10:K304 (fp), 2009/10:K326 (v) yrkandena 1 (delvis), 3 och 4, 2009/10:K333 (mp) (delvis), 2009/10:K340 (m), 2009/10:K355 (kd) yrkande 7, 2009/10:K405 (s) yrkandena 3 (delvis) och 4, 2009/10:K408 (m), 2009/10:U204 (v) yrkande 3, 2009/10:U205 (v) yrkande 4, 2009/10:U209 (v) yrkande 2 samt 2009/10:U340 (s) yrkande 93. Inom ramen för ärendets beredning har en föredragning av kabinettssekreterare och departementsrådet ägt rum inför utskottet . En föredragning av utredare och huvudsekreterare (Utredningen om översyn av utrikesförvaltningen, dir. 2009:67) har ägt rum inför utskottet . Utrikesrepresentationen bestod av 100 utlandsmyndigheter, varav 83 ambassader, 10 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I nära hälften av de 192 länder som är medlemmar i finns en svensk ambassad. Regeringen uppger att förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, liksom kraven på en effektiv användning av resurser, föranleder anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. Den landfokusering av det bilaterala biståndet som inletts ställer också krav på förändringar i utrikesrepresentationen. har 20 ambassader och 8 karriärkonsulat öppnat. har 22 ambassader och 21 karriärkonsulat stängt. Avveckling av ambassaden i och av generalkonsulaten i , , och har beslutats . Regeringen har även beslutat att göra en översyn av utrikesförvaltningen med utgångspunkt i förändrade förutsättningar i omvärlden och inom . Översynen ska bl.a. belysa förutsättningarna för att skapa en mer flexibel och mer kostnads- och verksamhetseffektiv utrikesförvaltning. Utrikesrepresentationens samarbete med hela och med andra aktörer samt utrikesförvaltningens långsiktiga kompetensförsörjning utgör andra centrala frågeställningar som ska belysas. Vidare ska översynen särskilt beakta den planerade etableringen av en europeisk utrikestjänst (, EEAS). Utrikestjänsten ska inrättas efter att Lissabonfördraget trätt i kraft. Om etableringen leder till ökade utgifter på EU-budgeten är huvudregeln att ökningar på den svenska EU-avgiften ska finansieras. anser i partimotion 2009/10:U209 (v) yrkande 2 att regeringen ska återkomma till med en handlingsplan för hur kompetensen rörande SRHR- och hbt-frågor ska förstärkas inom . I kommittémotion 2009/10:U340 (s) yrkande 93 anför Socialdemokraterna att representation utomlands är en viktig fråga för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. måste ha en väl utrikesförvaltning både på i och på plats ute i världen för att kunna förstå politiska, ekonomiska och kulturella trender och för att kunna upprätthålla relationer som ligger till grund för samarbete på en mängd viktiga områden. framhåller, i kommittémotion 2009/10:U204 (v) yrkande 3, behovet av utökade svenska diplomatiska förbindelser i . Att inte har någon diplomatisk närvaro mellan i och i är, enligt , inte förenligt med retoriken om att prioritera kontakterna med . anser att regeringen ska återkomma till med förslag på hur diplomatiska närvaro i kan öka. anför i kommittémotion 2009/10:U205 (v) yrkande 4 att bör upprätta ett representationskontor i i . I den enskilda motionen 2009/10:K210 (kd) anser motionären att ska omlokalisera den svenska ambassaden i till västra . I den enskilda motionen 2009/10:K279 (s) anser motionären att ska ompröva nedläggningen av generalkonsulat i . Motionären anser vidare att regeringen ska se över alla föreslagna nedläggningar av svenska utlandsbeskickningar. I den enskilda motionen 2009/10:K408 (m) anser motionären att ska upprätta en svensk ambassad i . I den enskilda motionen 2009/10:K304 (fp) anser motionären att det bör tillsättas en utredning om utrikesförvaltningens framtida organisation och uppgift. Motionären bakom den enskilda motionen 2009/10:K340 (m) anser att det finns ett behov av ökat samarbete mellan de nordiska länderna avseende ambassader, representationer, delegationer och konsulat. I den enskilda motionen 2009/10:K355 (kd) yrkande 7 anser motionärerna att ska inrätta en särskild ministerpost för MR-frågor. I kommittémotion 2009/10:K405 (s) yrkande 3 (delvis) framför socialdemokraterna bl.a. att de vill investera i en kompetent utrikesförvaltning. representation utomlands är en vital fråga för utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Socialdemokraterna menar också att den enmansutredning som tillsatt inte motsvarar de krav som ställts på en bred översyn. Vidare menar att bör ha ett generalkonsulat i . I yrkande 4 kräver Socialdemokraterna att regeringen återkommer till med förslag, inom givna ekonomiska ramar, på hur en bred och folkligt förankrad EU-debatt bäst kan stimuleras. Sieps bör kunna läggas ned. föreslår i partimotion 2009/10:K326 (v) yrkande 1 (delvis) en minskning bl.a. av anslag 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information med genom en nedläggning av Sieps. I yrkande 3 framhålls att för europapolitiska studier (Sieps) bör läggas ned. I yrkande 4 anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur en bred och folkligt förankrad EU-debatt bäst kan stimuleras. Även föreslår, i kommittémotion 2009/10:K333 (mp) (delvis), att för europapolitiska studier (Sieps) läggs ned, vilket innebär ett minskat anslag med . Inledningsvis vill utskottet erinra om att beslutskompetensen, jämlikt regeringsformen, i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen t.ex. avseende jämställdhets- och SRHR-frågor ligger hos regeringen eller hos regeringen underlydande myndighet. Enligt utskottets mening ankommer det mot denna bakgrund inte på att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i frågor av denna typ. Det ankommer, med samma motivering, inte heller på att göra något tillkännagivande om regeringens sammansättning och om behovet av en särskild ministerpost för mänskliga rättigheter. Utskottet välkomnar engagemang kring frågor rörande diplomatiska närvaro i andra länder och anser, liksom regeringen, att förändringar i omvärlden och politikens inriktning, liksom kraven på en effektiv användning av resurser, föranleder anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. Den landfokusering av det bilaterala biståndet som inletts kommer även att medföra förändringar i utrikesrepresentationen. Kabinettssekreterare med medarbetare har vid en föredragning inför utskottet redogjort för utrikesförvaltningens budgetutfall, personalfrågor och frågor rörande svensk representation i utlandet. Med vad som ovan anförts anser utskottet att bör avstyrka motionerna 2009/10:K210 (kd), 2009/10:K279 (s), 2009/10:K340 (m), 2009/10:K355 (kd) yrkande 7, 2009/10:K405 (s) yrkande 3 (delvis), 2009/10:K408 (m), 2009/10:U204 (v) yrkande 3, 2009/10:U205 (v) yrkande 4, 2009/10:U209 (v) yrkande 2 och 2009/10:U340 (s) yrkande 93. konstaterade redan i sitt yttrande (2008/09:UU1y) till med anledning av budgetpropositionen 2009 (prop. 2008/09:1, utg.omr. 1) att den pågående globaliseringen gör att det är av avgörande vikt att på ett högkvalitativt sätt hävda svenska värderingar, utrikes- och biståndspolitiska ställningstaganden samt våra kommersiella intressen. Utskottet erinrade om att utrikesförvaltningen inte enbart företräder staten utan även är ett instrument för näringslivet och andra samhällssektorer samt för att tillvarata enskilda medborgares intressen. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att en bred översyn nu bör ske avseende diplomatiska närvaro i världen samt utrikesförvaltningens funktion, kompetens och personalförsörjning. Också , som tillsattes av regeringen för att analysera och komma med förslag om hur kan hävda sig i av fortsatt globalisering, har i sin slutrapport tagit upp behovet av en reformerad utrikesförvaltning (Ds 2009:21 Bortom krisen Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin, s. 94 f.). Regeringen har fattat beslut om en översyn av utrikesförvaltningen (dir. 2009:67). Utredare och huvudsekreterare har vid en föredragning inför utskottet redogjort för den översyn av utrikesförvaltningen som regeringen beslutat om (dir. 2009:67). Utredningen innebär en översyn av utrikesförvaltningens struktur och kompetensförsörjning samt dess organisatoriska samband med intressenter inom och utanför . Översynen ska utgå från de ändrade förutsättningar som blivit följden av EU-medlemskapet och globaliseringen, av det övriga växande internationella roll samt av omvärldsförändringar som berör migrationsområdet, konsulärt bistånd, utvecklingssamarbetet och näringslivsfrämjandet m.m. Utgångspunkten ska vara en mer flexibel och mer kostnads- och verksamhetseffektiv utrikesförvaltning inom nuvarande resursram, som har förbättrade möjligheter att genom omprioriteringar möta snabba omvärldsförändringar. Utredaren ska därför göra en bedömning av nuvarande organisation, effektivitet och resursutnyttjande i förhållande till de av statsmakterna beslutade huvuduppgifterna. Av direktiven framgår att utredaren ska lämna förslag till förbättringar i fråga om bl.a. utrikesförvaltningens organisation, effektivitet och flexibilitet. Utredaren ska också utreda utrikesrepresentationens samarbete med dels och övriga , dels övriga berörda myndigheter inom verksamhetsområde, dels övriga myndigheter och andra aktörer utanför . Utredaren har vidare till uppgift att föreslå förbättringar av samarbetet och ansvarsfördelningen mellan utrikesförvaltningen och övriga vad gäller styrning och uppföljning av utlandsmyndigheternas verksamhet. I utredningsuppdraget ingår ävenledes att utreda utlandsmyndigheternas geografiska placering, möjligheterna till arbetsfördelning inom och EU samt möjligheterna till ökad flexibilitet vid val av representationsform, och instrument för en adekvat och långsiktig kompetensförsörjning. Det är också utredarens uppgift att utreda vilka möjligheter det finns att, med ökad kostnads- och verksamhetseffektivitet, överföra vissa arbetsuppgifter till andra myndigheter. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som bedöms främja uppnåendet av nuvarande eller föreslagna mål för utrikesförvaltningen. Enligt direktiven ska uppdraget redovisas . Utskottet finner att diskussionen om en s.k. gemensam utrikestjänst inom ramen för EU-samarbetet har intensifierats ytterligare . Diskussionen handlar bl.a. om konsulära frågor, där stora administrativa vinster bör kunna göras, men också om en bredare samordning av unionens internationella aktiviteter. Vikten av en noggrann gränsdragning mellan de nationella utrikesförvaltningarnas roll och en framtida gemensam utrikestjänst för EU har framhållits i detta sammanhang. En första förutsättning för ett närmare samarbete är dock att Lissabonfördraget träder i kraft. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motion 2009/10:K304 (fp). Intentionerna bakom motionen är väl tillgodosedda. för europapolitiska studier (Sieps) startade sin verksamhet 2002. Sieps uppdrag är att på ett självständigt och allsidigt sätt belysa aktuella Europapolitiska frågor. I detta syfte gör Sieps analyser, underlag och seminarier tillgängliga för regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i och i EU. I verksamheten ska Sieps sträva efter att fungera som en länk mellan den akademiska världen och beslutsfattare på olika nivåer. Utredningen för Sieps en översyn av för Europapolitiska studier (SOU 2007:109) överlämnades till statsrådet . Utskottet gör bedömningen att bör ha tillgång till ett organ som kan förse de politiska beslutsfattarna med analyser och annat underlag om olika EU-frågor. Motionskrav om att lägga ned Sieps saknar utskottets stöd. Den svenska grundlagsfästa åsikts- och yttrandefriheten ger förutsättningar för en bred och folkligt förankrad debatt om frågeställningar som är aktuella i Europasamarbetet. I en sådan debatt har många aktörer ett ansvar, bl.a. politiska partier, enskilda organisationer och myndigheter samt företag och kulturinstitutioner. Utskottet delar inte den motionsledes framförda bedömningen att regeringen bör återkomma till med förslag, inom givna ekonomiska ramar, på hur en bred och folkligt förankrad EU-debatt bäst kan stimuleras. Motionerna 2009/10:K326 (v) yrkandena 1 (delvis), 3 och 4, 2009/10:K333 (mp) (delvis) samt 2009/10:K405 (s) yrkande 4 bör avstyrkas av . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Avvikande mening (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: Vi anser att det är viktigt med en levande och bred debatt om EU och svensk EU-politik. konstaterar vi att den borgerliga regeringen har försökt styra EU-debatten genom att dels lägga ned [ om Europeiska unionens utveckling och framtid års regeringskonferens tillsattes av den dåvarande regeringen . Kommittén bidrog till att stimulera en bred offentlig debatt om Europeiska unionen (EU), öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling samt gav företrädare för olika åsiktsriktningar möjlighet att argumentera för sina uppfattningar. Vidare bidrog kommittén till att skapa kontaktytor mellan den svenska debatten om EU och motsvarande debatt i övriga europeiska länder. Kommitténs uppdrag förlängdes i olika omgångar. Vid den senaste förlängningen angavs att kommitténs verksamhet borde fortsätta och breddas för att öka fokus på de sakpolitiska frågorna inom EU. ], dels öka anslaget till för europapolitiska studier (Sieps) för att sköta denna debatt. Därmed har den borgerliga regeringen ersatt den folkliga EU-debatten med en statligt utformad propaganda. lämnade bidrag till enskilda organisationer m.fl. för olika aktiviteter och debatter med anknytning till EU. Sieps har ett helt annat uppdrag. Sieps ska bl.a. bidra med analyser och underlag till regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i . Det är något annat än att initiera en bred och folkligt förankrad EU-debatt. efter att blev medlem i EU saknas anledning att ha en särskild myndighet för forskning kring EU och för att stimulera en statligt styrd debatt om EU. Europapolitisk forskning bör bedrivas på universitet och högskolor. Det är vår uppfattning att Sieps bör läggas ned och att regeringen bör återkomma till med förslag, inom givna ekonomiska ramar, på hur en bred och folkligt förankrad EU-debatt bäst kan stimuleras. Det anförda innebär att vi anser att bör tillstyrka motionerna 2009/10:K326 (v) yrkandena 1 (delvis), 3 och 4, 2009/10:K333 (mp) (delvis) samt 2009/10:K405 (s) yrkande 4. Avvikande mening (s) (), (), (), (), () och () anför: Socialdemokraterna vill investera i en kompetent utrikesförvaltning. representation utomlands är en vital fråga för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Regeringen saknar en genomtänkt strategi och vi vill, eftersom detta är en fråga av nationellt intresse, söka breda lösningar och överenskommelser. Vi menar att den enmansutredning som tillsatte inte motsvarar de krav vi ställt på en bred översyn gällande internationella närvaro i form av ambassader och konsulat i världen. Utredaren har vid en föredragning inför utskottet redogjort för att den enmansutredning han leder inte kommer att kunna djupdyka i samtliga frågor och områden. Beslut om såväl nya utlandsmyndigheter som nedläggning av befintliga kommer att fattas också men de måste vara del av en helhetsbedömning. Det finns också möjliga vägar att gå för att finna nya samverkansformer som kan bidra till en stark utrikesförvaltning också i tider av kris. Ett exempel på regeringens kortsiktiga prioriteringar är det hårt kritiserade nedläggningsbeslutet av generalkonsulatet i . som man öppnar ambassader med oerhört höga kostnadslägen, bl.a. på grund av säkerhetssituationen, stänger man generalkonsultatet i . Vi socialdemokrater menar att denna besparing inte uppväger nackdelarna. bör ha ett generalkonsulat i . Detta bör finansieras inom ramen för anslag. Det anförda innebär att vi anser att bör tillstyrka motionen 2009/10:K405 (s) yrkande 3 (delvis). Avvikande mening (v) () anför: ordförandeskap i EU har ställt krav på en tillfällig höjning av anslaget till . bör nu återanpassa verksamheten till den budgetnivå som gällde före EU-ordförandeskapet. Den tillfälliga höjningen av anslaget ska inte leda till en omotiverad, generell anslagsökning. anser därför att anslaget bör återgå till den nivån som gällde före det svenska ordförandeskapet i EU 2009. är kritiskt till den borgerliga regeringens tendens att föra över medel till administration på utrikesförvaltningen i från biståndsbudgeten. Både i budgeten och i tilläggsbudgeten har regeringen delfinansierat en utgiftsökning för anslag 4:1 m.m. (utg.omr. 1) med medel från anslag 1:1 Biståndsverksamhet (utg.omr. anser att detta står i strid med grunderna för svensk biståndspolitik. I ett särskilt yttrande utvecklar jag uppfattning om den demokratiska hanteringen av frågor rörande öppnande och stängning av svenska ambassader och beskickningar i andra länder. I detta sammanhang vill framhålla behovet av utökade svenska diplomatiska förbindelser i . Trots att den borgerliga regeringen beslutat att ska bedriva långsiktigt utvecklingssamarbete i , och saknas svensk diplomatisk närvaro i dessa länder. De diplomatiska förbindelserna med och sköts från ambassaden i och i fall genom en ambassadör placerad i . Att inte har någon diplomatisk närvaro mellan i och i är inte förenligt med retoriken om att prioritera kontakterna med . anser att regeringen ska återkomma till med förslag på hur diplomatiska närvaro i kan öka. Vidare kräver , , att upprättar ett representationskontor i med vissa konsulära uppgifter, som skulle ge svenska medborgare i regionen service, stöd och säkerhet. som norra /irakiska utvecklat sitt regionala självstyre har det blivit möjligt för många kurder som drivits i exil att resa hem antingen för att återvända eller för att besöka sitt hemland. En betydande andel av dessa kurder har svenskt medborgarskap och har samma rätt till service, stöd och säkerhet när de är utomlands som alla andra svenskar när dessa reser till andra delar av världen. Avslutningsvis vill framhålla att arbetet med att höja hbt-kompetensen inom Sida har gått oacceptabelt sakta. EU:s generaldirektorat för handelsfrågor och enheter för internationell handelspolitik saknar i stort resurser för att över huvud taget lyfta fram SRHR (inklusive hbt) inom handelspolitiken. För att kunna inkludera arbetet för allas rätt att bestämma över sin kropp och uttrycka sin sexualitet på sina egna villkor räcker det inte med vilja, det krävs kunskap, resurser och erfarenhet, men ser vi tyvärr att den kompetensen saknas på dessa områden. anser att det är avgörande att kunskapen höjs på dessa områden inom utrikesförvaltningen och anser att regeringen ska återkomma till med en handlingsplan för hur man ska förstärka kompetensen rörande SRHR (inklusive hbt) inom . Det anförda innebär att jag anser att bör tillstyrka motionerna 2009/10:K326 (v) yrkande 1 (delvis), 2009/10:U204 (v) yrkande 3, 2009/10:U205 (v) yrkande 4 samt 2009/10:U209 (v) yrkande 2. Särskilt yttrande (v) () anför: representation i utlandet är i grunden en fråga som beslutas av regeringen, inte av . Det finns dock en möjlighet för att inom budgetprocessen (exempelvis genom anslagsvillkor) tydliggöra hur medlen för utlandsrepresentationen inom ramen för utgiftsområde 1 och anslag 4:1 ska användas. vill därför i detta sammanhang utnyttja möjligheten att deklarera partiets ståndpunkt rörande den av regeringen planerande och genomförda omläggningen av ambassader och konsulat. är inte principiell motståndare till att utlandsrepresentationer öppnas eller stängs. Det är naturligt att det sker en kontinuerlig översyn av var det bedöms vara mest prioriterat att vara närvarande. Vi har därför inte motsatt oss flera av de förändringar som genomförts. Regeringens omläggning sker dock inte i ett politiskt vakuum, den är starkt kopplad till en omläggning av svensk utrikespolitik bort från en självständig svensk utrikespolitik till allt tydligare band till , det som brukar kallas den transatlantiska länken. Detta är en utveckling som starkt motsätter sig, och därför är vi också starkt kritiska till flera av de förändringar som genomförts. är kritiskt till att regeringen valt att stänga ambassaderna i () och (). Dessa två ambassader var tydliga symboler för självständiga röst i världen, som vill värna. har kunnat spela en positiv roll i och . ser att vi även i fortsättningen skulle ha kunnat spela en positiv roll i dessa länder, inte minst i frågor rörande jämställdhet. När nu regeringen säger sig vilja prioritera är det svårt att förstå logiken bakom de genomförda avvecklingarna av ambassaderna i , och , som kommer att innebära en försvagad svensk närvaro i , ett område som varit centralt i svensk bistånds- och utrikespolitik. har motsatt sig att åter bemannat och öppnat ambassaden i () och uppgraderat sektionskontoret för bistånd till en ambassad i (). har även motsatt sig att delegation vid Nato i uppgraderats, eftersom vi sett detta som ytterligare ett steg bort från en alliansfrihet vi vill slå vakt om. har fått information om att ytterligare nedläggningar av svenska utlandsmyndigheter planeras, men utan att man specificerat vilka ambassader och konsulat som hotas av nedläggning. Vi anser att det är problematiskt att utskottet ska yttra sig om budgeten för utrikesförvaltningen utan att utskottet informerats om vilka svenska utlandsmyndigheter som kommer att avvecklas . Härigenom har utskottets möjligheter att yttra sig om regeringsbeslut, som har långtgående konsekvenser för vårt lands utrikespolitik, begränsats.