yttr · GX05SkU1y · 2009-11-05 00:00:00 — Under den innevarande mandatperioden har beslutat om flera skattesänkningar för företag som lagändringar har genomförts i syfte att stoppa viss avancerad skatteplanering. Skattelättnaderna innebär bl.a. att bolagsskatten, liksom expansionsfondsskatten för småföretagen, har sänkts från till . En rad förbättringar i 3:12-reglerna för fåmansföretag har genomförts, bl.a. att utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman har utvidgats och att fler små fåmansföretag ska kunna tillämpa en enkel schablonregel. På momsområdet har redovisningsperioden för momsinbetalningar för små företag förlängts. Av betydelse för företagandet är också den sänkning av skatteuttaget på löneinkomster och inkomst av enskild näringsverksamhet för framför allt låg- och medelinkomsttagare, dvs. jobbskatteavdraget, som har genomförts i tre steg och där förslag om ytterligare en förstärkning av nivån på avdraget aviseras av regeringen. I propositionen redovisar regeringen sina bedömningar rörande det fortsatta arbetet med företagsbeskattningen och redovisar översiktligt de lagförslag som förväntas behandla och hur dessa förslag påverkar inkomstberäkningen för staten. För att förbättra företagsklimatet är det enligt propositionen angeläget att företagsskattereglerna bidrar till en hög investeringsnivå och en snabb produktivitetsutveckling. Därmed främjas även den varaktiga sysselsättningen och BNP. Ett annat syfte är att värna den svenska skattebasen i en alltmer globaliserad värld, som även fortsättningsvis ska vara ett attraktivt land för investeringar och lokalisering av företag. Enligt propositionen bör det tillsättas en företagsskatteutredning för att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mer lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. Utredningen ska lägga särskild vikt vid att olika åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett EU-perspektiv (avsnitt 7.2.4.1 Utredning om företagsbeskattning). I propositionen redovisar regeringen de förslag till lagändringar på företagsbeskattningens område som kommer att vara tillgängliga för beslut i . Dagens system för beskattning av näringsbetingade andelar är asymmetriskt genom att handelsbolagen inte är med, vilket främjar uppkomsten av olika former av skatteupplägg. Vidare har riskkapitalbranschen där aktörerna inte sällan bedriver verksamhet i handelsbolags- eller kommanditbolagsform i olika sammanhang lyft fram frågan om att även handelsbolagen borde omfattas av bestämmelserna om skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar. Därför kommer regeringen att lägga fram ett förslag som innebär att andelar i handelsbolag och andelar ägda av handelsbolag infogas i systemet med skattefria utdelningar och kapitalvinster. Lagändringarna har förberetts genom en skrivelse (skr. 2008/09:224) som lämnades till (avsnitt 7.2.4.2 Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn). Ett annat framlagt förslag som också det har aviserats i en skrivelse till (skr. 2008/09:122), inlämnad , ska komma till rätta med vissa transaktioner via utländska holdingbolag som syftar till att kringgå reglerna om beskattning av kapitalvinster och utdelningar på kvalificerade andelar i fåmansföretag (avsnitt 7.2.4.3 Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån). har i samband med sin kontrollverksamhet uppmärksammat att bestämmelserna om kapitaltillskott i flera fall har utnyttjats för att kringgå de spärregler som gäller för att motverka skattebetingad handel med förlustbolag. Detta har framför allt skett genom att en ägarförändring i ett underskottsföretag helt eller delvis har genomförts genom en riktad nyemission i syfte att otillbörligt öka förvärvsutgiften. De lagförslag som krävs för att hindra kringgåendet har tidigare aviserats i en skrivelse till (skr. 2008/09:225) och kommer att lämnas till (avsnitt 7.2.4.4 Ändrade regler om beskattning av underskottsföretag). Mot bakgrund av vissa avgöranden i Regeringsrätten bör det enligt propositionen införas särskilda regler som ger svenska moderföretag en möjlighet att i vissa begränsade fall att dra av en slutlig förlust hos ett utländskt dotterföretag som hör hemma inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (avsnitt 7.2.4.5 Regler om avdrag för slutliga förluster i utländska dotterföretag). Ett annat förslag innebär att det införs ett särskilt förfarande genom vilket kan lämna besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap (avsnitt 7.2.4.6 Förfarande för prissättningsbesked vid internationella transaktioner). Lagförslag har lämnats till (prop. 2009/10:17). För att undvika konflikter mellan svensk rätt och gemenskapsrätten aviserar regeringen lagförslag med justeringar i reglerna om återföring av avsättningar till periodiseringsfond och om uttagsbeskattning när förlorar beskattningsrätten på grund av ett skatteavtal (avsnitt 7.2.4.7 Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m.). Ett lagförslag har numera lämnats till (2009/10:39). I Socialdemokraternas motion Fi260 yrkande 19 av m.fl. förordas ett riskkapitalavdrag för den som investerar i ett nystartat företag. Avdrag ska kunna göras av det investerade beloppet, dock maximalt . Beloppet ska enligt förslaget kunna dras av mot skatt på inkomst av tjänst, fastighetsskatt och den förmögenhetsskatt som partiet vill införa. Enligt motionärerna kan alternativa förslag till teknisk lösning övervägas. För vill motionärerna avsätta för ändamålet. De kan tänka sig ett permanent avdrag om det visar sig fungera väl. Enligt samma motion, yrkande 20, bör i ett tillkännagivande till regeringen begära att ett förslag om tonnageskatt ska tas fram som problematiken kring den latenta skatteskulden till följd av avskrivningar m.m. vid en övergång till tonnagebeskattning får sin lösning. I motion Fi299 yrkande 19 av m.fl. föreslås höjd bolagsskatt till , vilket beräknas öka budgetens inkomstsida med 20102012. Bland förändringar på utgiftssidan som partiet i samma motion föreslår inom ramen för en sådan åtgärd, finns bl.a. ett förslag till skattereduktion för forskningssatsningar i företag med upp till 250 anställda med högst av företagets kostnader upp till ett tak på (yrkande 20). Sistnämnda förslag finns även i motion Sk412 yrkande 4 av m.fl. (v). motion Fi262 yrkande 18 i denna del innehåller ett förslag om slopad uttagsbeskattning av kooperativt ägda vindkraftverk för vilket partiet vill avsätta för nästa budgetår. Utskottet ser mycket positivt på det utredningsarbete som regeringen aviserar (avsnitt 7.2.4.1 Utredning om företagsbeskattning) och delar de bedömningar i övrigt som redovisas i fråga om höstens lagstiftningsarbete inom företagsbeskattningens område (avsnitten 7.2.4.2 Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn, 7.2.4.3 Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån, 7.2.4.4 Ändrade regler om beskattning av underskottsföretag, 7.2.4.5 Regler om avdrag för slutliga förluster i utländska dotterföretag, 7.2.4.6 Förfarande för prissättningsbesked vid internationella transaktioner och 7.2.4.7 Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m.). De lagförslag som regeringen återkommer med och i vissa fall redan har lämnat till kommer att beredas av skatteutskottet . Utskottet har med intresse noterat det socialdemokratiska förslaget om ett riskkapitalavdrag, något som även ligger i linje med alliansregeringens ambitioner på detta område. Emellertid framgår det av redovisningen i budgetpropositionen att det ligger inom ramen för det utredningsarbete som regeringen aviserar att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn. Det finns därför inte ett behov av ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet avstyrker därför yrkande 19 i motion Fi260. När det gäller de förslag om höjd bolagsskatt m.m. som finns i motion Fi299 yrkandena 19 och 20 samt i motion Sk412 yrkande 4 vill utskottet erinra om att fr.o.m. innevarande år har sänkt bolagsskattesatsen från till med hänvisning till att har haft en högre bolagsskatt än EU-genomsnittet. Det beslutet bör självfallet ligga fast. Utskottet avstyrker följaktligen förslag om höjd bolagsskatt och den skattereduktion som partiet vill finansiera inom ramen för en sådan åtgärd. Beträffande den fråga om tonnageskatt som tagits upp i den socialdemokratiska motionen Fi260 yrkande 20 vill utskottet hänvisa till tidigare tillkännagivande. Utskottet anser att det är angeläget att beredningen av frågan kan slutföras skyndsamt och har tidigare förutsatt också att regeringen ska beakta vad kommissionen anfört i de strategiska målen för sjöfarten som presenterades . Utskottet utgår från att frågan ska kunna få sin lösning utan att ska behöva besluta om ännu ett tillkännagivande till regeringen och avstyrker motionsyrkandet. Det förslag om slopad uttagsbeskattning av vindkraftverk som drivs i kooperativ form som finns i motion Fi262 yrkande 18 angår principiellt centrala frågor om skattesystemets grundläggande struktur och aktualiserar även EG-rättsliga statsstödsaspekter, eftersom ett skatteundantag skulle öppna möjlighet för ägare till en viss specifik näringsverksamhet att tillgodogöra sig värdet av företagets produktion helt eller delvis utan inkomstbeskattning. är berörda kooperativa föreningar positivt särbehandlade i skattesystemet, bl.a. genom att de i jämförelse med aktiebolag är enkelbeskattade, men den särbehandlingen avser all kooperativ verksamhet utan hänsyn till verksamhetsinriktning. Utskottet kommer att ta upp ett flertal motionsvägen väckta förslag om uttagsbeskattning. Utskottet anser det inte motiverat att med anledning av motionsyrkandet här gå närmare in på dessa frågeställningar. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Effektivare skatter på klimat- och energiområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning angående miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel. Regeringen bedömer att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Styrmedel ska utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och med hänsyn till medborgarnas förutsättningar. Skattesystemet på klimat- och energiområdet bör förändras så att det blir mer träffsäkert och ändamålsenligt. Utskottet delar regeringens bedömning. Höjd koldioxidskatt och slopad avfallsförbränningsskatt, m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömningar om höjd koldioxidskatt, slopad avfallsförbränningsskatt, indexering och om höjd energiskatt på dieselolja. Utskottet avstyrker motionsförslag om högre koldioxidskatt, att avfallsförbränningsskatten ska behållas, förändrad indexomräkning av koldioxid- och energiskattesatserna, sänkt fordonsskatt på landsbygden, ett restitutionsförfarande för busstrafiken och slopad skatt på trafikförsäkringspremier för bussar. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Regeringen bedömer i avsnitt 7.2.5.2 Höjning av koldioxidskatten att den generella koldioxidskatten bör höjas med per kilo koldioxid för att finansiera slopandet av den s.k. avfallsförbränningsskatten fr.o.m. (avsnitt 7.2.5.17). Den årliga omräkningen av koldioxid- och energiskattesatserna motsvarande förändringar i konsumentprisindex görs genom ändringar av skattesatserna i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 7.2.5.15). Efter höjningen med per kilo koldioxid och den årliga justeringen enligt konsumentprisindex uppgår den generella koldioxidskatten till per kilo koldioxid 2010. Det kommande förslaget bör träda i kraft . medför indexsänkningen att skatten på bensin bör sänkas med per liter (inklusive mervärdesskatt). Höjningen av koldioxidskatten med motsvarande per kilo koldioxid motsvarar per liter bensin (2,inklusive mervärdesskatt). Sammanlagt bör alltså bensinskatten sänkas med per liter (2,inklusive mervärdesskatt). Regeringen bedömer i avsnitt 7.2.5.13 Höjd energiskatt på dieselolja att energiskatten på dieselolja bör höjas, utöver den sedvanliga årliga indexomräkningen, i två steg med sammanlagt per liter. En första höjning med per liter bör träda i kraft och en andra höjning med per liter . Socialdemokraterna föreslår i motion Fi260 yrkande 21 av m.fl. att koldioxidskatten höjs med mer än regeringens, vilket motsvarar en höjning av bensinpriset med . Höjningen kompenseras med höjt reseavdrag. Enligt motionen bör nivån på koldioxidskatten vara sådan att skatten behåller sin styrande funktion med beaktande av fördelningspolitiska och regionalpolitiska konsekvenser. föreslår i motion Fi299 yrkande 25 av m.fl. att skatten på bensin höjs med . Koldioxidskatten bör 2010 höjas med mer än regeringen föreslagit. Även skatten på diesel bör höjas med . föreslås att dieselskatten höjs med mer än regeringen föreslagit (yrkande 26). Motionärerna anser vidare att avfallsförbränningsskatten bör vara kvar (yrkande 21). Enligt motionen ska höjda drivmedelsskatter växlas mot sänkt fordonsskatt på landsbygden (yrkande 27) och busstrafiken ska slippa höjda drivmedelskostnader genom ett restitutionsförfarande (yrkande 29) som skatten på trafikförsäkringspremier för bussar avskaffas (yrkande 31). föreslår i motion Fi262 yrkande 18 (delvis) av m.fl. att koldioxidskatten höjs med 2010 och trappas 2012. Motionärerna anser att avfallsförbränningsskatten tills vidare bör vara kvar. Indexeringen bör kopplas till BNP-utvecklingen för att skatternas styrande effekt inte ska urholkas. Utskottet har varit negativt till avfallsförbränningsskatten och ansett att den borde avskaffas. Det är enligt utskottets mening tillfredsställande att regeringen föreslår detta. har i samband med behandlingen av regeringens klimatproposition ställt sig bakom regeringens bedömningar bl.a. när det gäller koldioxidskatten och avfallsförbränningsskatten (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr.2008/09:SkU9y, rskr. 2008/09:300). uttalade i det sammanhanget bl.a. att avfallsförbränningsskatten kan slopas eftersom den inte haft några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen. En höjning av koldioxidskatten ingår som en del i finansieringen av det program för energieffektivisering som regeringen presenterade energipolitiska proposition som också ställt sig bakom (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Utskottet anser att bör vidhålla dessa ställningstaganden. Utskottet anser att regeringens bedömning när det gäller nivån på koldioxidskatten är väl avvägd och säkerställer en fortsatt hög ambition i den svenska klimatpolitiken. Enligt utskottets mening finns det ingen anledning att förändra reglerna för indexomräkningen av koldioxid- och energiskattesatserna. Utskottet anser också en höjning av energiskatten på dieselolja är motiverad eftersom en styrning av bränsleförbrukningen via skatten på drivmedel är att föredra framför en styrning via fordonsskatten. har avslagit motioner om att busstrafiken inte ska belastas med höjda drivmedelsskatter (se bet. 2008/09:FiU1, yttr. 2008/09:SkU1y). har också avslagit motionsyrkanden om sänkt fordonsskatt för dem som lever i glesbygd med motiveringen att nedsättningen av fordonsskatten redan innebär att medborgare och företag med ökade kostnader till följd av långa transportavstånd får en skattesubvention (se bet. 2008/09:SkU26). Utskottet anser att bör vidhålla även dessa ställningstaganden. Skatten på trafikförsäkringspremier infördes (prop. 2006/07:96, bet. 2006/07:16 och 2006/07:22, rskr. 2006/07:198). Skatten var en del av finansieringen av de skattelättnader som föreslogs i budgetpropositionen för att varaktigt öka sysselsättningen. Utredningen om överföring av vissa socialförsäkringsutgifter till trafikförsäkringen (S 2007:05) ska lämna förslag till regler som möjliggör en överföring av statens kostnader för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättningar till trafikförsäkringen. Genom skatten på trafikförsäkringspremier kommer fordonsägarna att bära dessa kostnader för de befintliga trafikskadorna och för de framtida trafikskador som uppkommer som det tar att utreda ett system för överföring av kostnader till trafikförsäkringen. Utskottet anser att skatten på trafikförsäkringspremier inte bör slopas för bussar. Utskottet delar sammanfattningsvis regeringens bedömningar och avstyrker samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen m.m. inom vissa sektorer Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att koldioxidskatten inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas samt att motsvarande höjning görs för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Regeringen bedömer att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas från dagens till av den generella koldioxidskattenivån 2015. Ett första steg, till , tas 2011. Motsvarande höjningar bör även göras för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . Enligt propositionen är energikostnadernas andel av de totala kostnaderna för företag utanför handelssystemet generellt låga, med undantag för framför allt växthusnäringen. Det innebär att en högre koldioxidskatt kan tas ut utan att det i någon större utsträckning medför att utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser flyttar till andra länder på ett sådant sätt att de globala utsläppen inte minskar. har i samband med behandlingen av regeringens klimatproposition ställt sig bakom regeringens bedömning i denna del, (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y, rskr. 2008/09:300). Utskottet delar regeringens bedömning att incitamenten bör öka för företag inom de aktuella sektorerna att vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Genom åtgärderna bör användningen av fossila bränslen och därigenom utsläppen av koldioxid från de berörda verksamheterna minska. Ändrad definition av begreppet kraftvärmeproduktion Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om reglerna för att medge koldioxid- och energiskattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeproduktion. Regeringen bedömer att gränsen för att medge koldioxid- och energiskattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeproduktion bör sättas vid en verkningsgrad vad gäller el om . Den successivt ökande koldioxidskattelättnaden, för kraftvärmeproduktion med en verkningsgrad vad gäller el om och , bör därmed slopas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Utskottet delar regeringens bedömning att nuvarande regler om en successivt ökande koldioxidskatt för kraftvärmeproduktion i anläggningar som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter inte behövs när avfallsförbränningsskatten slopas. Reglerna rör huvudsakligen avfallsförbränningsanläggningar. Utskottet anser också att gränsen för att medge koldioxid- och energiskattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeproduktion bör sättas vid en verkningsgrad vad gäller el om . Nedsättning av koldioxidskatten för energiintensiva företag utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om begränsningsnivån för energiintensiva företag. Utöver den generellt lägre skattenivån, som gäller för uppvärmningsbränslen som förbrukas av energiintensiva industriföretag utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, kan företagen få ytterligare nedsättning av koldioxidskatten genom den s.k. 0,8-procentregeln. Regeringen bedömer att begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procentregeln, som omfattar energiintensiva industriföretag samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter, bör fasas ut i två steg. Det första steget bör tas 2011 genom att begränsningsnivån höjs från 0,8 till av de framställda produkternas försäljningsvärde. Därefter bör regeln slopas helt 2015. De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . har i samband med behandlingen av regeringens klimatproposition ställt sig bakom regeringens bedömning i denna del, (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y, rskr. 2008/09:300). bör vidhålla sitt ställningstagande. Utskottet delar regeringens bedömning att även företag som omfattas av 0,8-procentregeln bör få incitament att vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Omställningen från fossila till förnybara bränslen påskyndas genom förslaget på ett varsamt sätt. Sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att sänka återbetalningen av koldioxidskatten för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att stöd motsvarande den minskade återföringen ska kunna lämnas till den som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Regeringen bedömer att nuvarande återbetalning av koldioxidskatten för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner med per liter bör sänkas till per liter 2011, per liter 2013 och per liter 2015. De kommande förslagen bör träda i kraft , respektive . föreslår i motion Fi299 yrkande 37 av m.fl. att den som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna få stöd motsvarande den minskade återföringen. för fram ett likalydande förslag i motion Fi262 yrkande 18 (delvis) av m.fl. har i samband med behandlingen av regeringens klimatproposition ställt sig bakom regeringens bedömning i denna del (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y, rskr. 2008/09:300). bör vidhålla sitt ställningstagande. Utskottet delar regeringens bedömning att bränsleförbrukningen och användningen av fossila bränslen i jord- och skogsbruk bör minska. En successiv minskning av den aktuella återbetalningen av koldioxidskatten är ett lämpligt sätt att ge jord- och skogsbrukets företag ökade incitament att vidta åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. När skatter som i detta fall används som styrmedel minskar behovet av att betala ut stöd för att bidra till att uppnå målen. Utskottet anser att stödåtgärder till jord- och skogsbruk bör bedömas från andra utgångspunkter. Utskottet avstyrker motionerna i motsvarande delar. Samordningen mellan ekonomiska styrmedel för anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten bör slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter och att koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet bör sänkas till av den generella koldioxidskattenivån. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att utsläppen bör minska innan koldioxidskatten slopas. Jämför avvikande mening 2 (v). Regeringen bedömer att koldioxidskatten bör slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet bör sänkas till av den generella koldioxidskattenivån. De kommande förslagen bör träda i kraft . Nuvarande nivå om koldioxidskatt för övriga värmeanläggningar inom handelssystemet bör inte ändras. Regeringen aviserar strukturella förändringar av energiskatten för uppvärmningsbränslen (se avsnitt 7.2.5.12). I samband med dessa ändringar bör skatteuttaget för bränslen inom handelssystemet anpassas till den nya skattestrukturen.