yttr · GX05AU1y · 2009-11-02 00:00:00 — 2009/10:AU1 Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har berett övriga berörda utskott tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden, beräkning av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten och låneramar samt över de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förutom budgetpropositionens förslag till statsbudget, finansplan m.m. kommenterar utskottet även oppositionens förslag till ramar i respektive partimotion 2009/10:Fi260 (s), 2009/10:Fi261 (v) och 2009/10:Fi262 (mp) som i fortsättningen refereras utan årtal. Riktlinjer för politiken och budgetramarna för utgiftsområdena 13 och 14 Regeringen beskriver i budgetpropositionen läget på arbetsmarknaden som allvarligt, trots att den ekonomiska krisen ännu inte har slagit igenom på arbetsmarknaden med full kraft. bedöms sysselsättningen falla kraftigt och inte stabiliseras förrän /11. beräknas ca 300 000 färre vara sysselsatta än 2008. bedöms också arbetslösheten stiga kraftigt och kulminera . Den väntas därmed nå nivåerna under 1990-talskrisen. Jämfört med den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition antas läget dock bli något bättre. Minskningen i sysselsättningen blir inte lika stor och arbetslösheten ökar inte lika kraftigt som då antogs. Regeringen framhåller att det tidigare fastlagda målet för sysselsättningspolitiken, som är att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt, ligger fast. Med detta i åtanke blir den viktigaste uppgiften för sysselsättningspolitiken i det rådande konjunkturläget att motverka att krisen får långvariga effekter på arbetsmarknaden. Erfarenheterna från andra länder och från 1990-talskrisen i är att det kan ta för arbetslösheten att falla tillbaka efter en uppgång (s.k. persistens) och att människor slås ut från arbetsmarknaden till följd av krisen. Regeringen bedömer att den förda arbetsmarknadspolitiken är ändamålsenlig. Politikens långsiktiga inriktning, med fokus på åtgärder som stärker utbudet av arbetskraft, ligger därmed fast. Erfarenheterna visar att det är utbudet av arbetskraft som bestämmer sysselsättningen. Men det är i synnerhet i det rådande konjunkturläget också viktigt att komplettera åtgärder som stärker utbudet med åtgärder som ökar efterfrågan på personer med en svag förankring på arbetsmarknaden. När det gäller åtgärder för integration, antidiskriminering och jämställdhet på utgiftsområde 13 aviserar regeringen att den kommer att lämna en proposition med förslag som påskyndar arbetsmarknadsetableringen för nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga. Den reform som föreslås innebär bl.a. att staten genom Arbetsförmedlingen ska ha ett samordnande ansvar för att påskynda den nyanländes etablering. Det föreslås att en statlig ekonomisk ersättning till den nyanlände införs som villkoras med aktivt deltagande i aktiviteter och administreras av . Regeringen vill också införa en ny aktör, etableringslots, som på Arbetsförmedlingens uppdrag ska stödja den nyanlände i att hitta ett arbete. Förslagen avses träda i kraft . För dessa ändamål föreslår regeringen att två nya anslag för etableringsersättning respektive etableringslotsar förs upp i statsbudgeten 2010. När det gäller åtgärder för arbetsmarknad och arbetsliv på utgiftsområde 14 framhåller regeringen att arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgift är att förhindra att fler människor står utan arbete . För att förhindra att arbetslösheten fastnar på en hög nivå föreslår regeringen en förstärkning med fler platser inom arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling, fler platser inom coachning i Arbetsförmedlingens regi, fler i arbetsmarknadsutbildning, fler ungdomar i studiemotiverande utbildning och en ny aktiveringsinsats, Lyft, inom statliga och kommunala verksamheter och ideella organisationer med viss verksamhet. Denna satsning på den aktiva arbetsmarknadspolitiken uppgår totalt till . Regeringen föreslår att Arbetsförmedlingen även därutöver tillförs medel för att säkra kvaliteten i verksamheten i en situation när arbetslösheten antas stiga kraftigt. I samband med sjukförsäkringsreformen beräknas totalt 54 400 personer lämna sjukförsäkringen på grund av att deras dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tar slut. Regeringen föreslår därför en rad olika åtgärder för att öka möjligheterna till en återgång i arbete för denna grupp. I syfte att säkerställa att ett särskilt stöd från Arbetsförmedlingen ges, införs ett nytt arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram som längst varar och som syftar till att kartlägga personens förutsättningar och behov av stöd. Efter att introduktionsprogrammet är avslutat finns det möjlighet att direkt kvalificera sig till jobb- och utvecklingsgarantin alternativt jobbgarantin för ungdomar. Regeringen föreslår också förändringar för att underlätta för personer som lämnar sjukförsäkringen att bli medlemmar i en arbetslöshetskassa och att kunna få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Dels ska den överhoppningsbara tiden i arbetslöshetsförsäkringen förlängas till för personer som varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukdom. Dels ska en före detta medlem i en arbetslöshetskassa, som lämnar sjukförsäkringen och som återinträder i en arbetslöshetskassa, under vissa förutsättningar kunna få rätt till ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen redan efter tre månaders medlemskap. Till följd av dessa samlade insatser för att öka vägarna tillbaka till arbete för de personer som lämnar sjukförsäkringen föreslår regeringen ökade utgifter på utgiftsområdet med 2010. För att förtydliga och stärka tryggheten för företagare föreslår regeringen ett antal åtgärder inom de sociala trygghetssystemen, bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. Med anledning av detta föreslår regeringen att anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökas med 2010. Med anledning av den aviserade propositionen om nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering föreslår regeringen att anslaget Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökas med . Som en följd av andra förändringar, bl.a. att regeringen har ändrat utformningen av bidraget för att utjämna de administrativa kostnaderna vid arbetslöshetskassorna i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen , föreslår regeringen att anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med 2010. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet en budgetram på . För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås en budgetram på . De tre oppositionspartierna har i sina budgetmotioner lämnat förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Förslagen framgår av tabell 1 nedan. Tabell 1: Förslag till ramar 13 Integration och jämställdhet 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Socialdemokraterna gör i motion Fi260 bedömningen att halkar efter. Arbetslösheten växer snabbare i än i andra länder och är nu högre än EU-snittet. Ungdomsarbetslösheten ligger på , vilket är en av de högsta siffrorna i EU. Den svenska arbetslöshetsförsäkringen är sämre än i flera jämförbara länder, hävdas det i motionen. Dessutom har en halv miljon människor trängts ut ur försäkringen. De står nu utan trygghet när jobbkrisen stärker sitt grepp om . Den förda arbetsmarknadspolitiken är inriktad på förvaring, anser Socialdemokraterna. Tre av fyra platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats sedan regeringen tillträdde. I regeringens s.k. garantier får av deltagarna utbildning eller praktik. När det gäller åtgärder för integration, antidiskriminering och jämställdhet på utgiftsområde 13 framhåller Socialdemokraterna att det utan att ha en tydligare bild av regeringens förslag om nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden är svårt att bedöma förslaget. Partiet väljer därför att inte ta ställning till det . I motionen föreslås DO () få mer resurser, varav en del särskilt avsätts för utbildning. I motionen föreslås också två satsningar på jämställdhetsprojekt: ett om rätten till heltid och ett om nyanlända kvinnors etablering. När det gäller åtgärder för arbetsmarknad och arbetsliv på utgiftsområde 14 föreslår Socialdemokraterna att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjs till som taket höjs till /dag 2010, /dag 2011 och /dag 2012. sker en nedtrappning av taket med /dag. För deltidsarbetslösa höjs antalet ersättningsdagar till 100. Utanför utgiftsområdet föreslås en skattereduktion av a-kasseavgiften , så att medlemskapet kommer att kosta i de flesta kassor. För att minska ungdomsarbetslösheten gör Socialdemokraterna tillsammans med och en satsning på ett ungdomspaket med bl.a. utbildning och praktik. Därutöver föreslår Socialdemokraterna bl.a. 10 000 extra platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, 5 000 fler platser med lönebidrag till den ideella sektorn och kulturlivet 2010, fler praktikplatser genom merkostnadsersättning till arbetsgivarna och mer resurser till . säger nej till regeringens utökade coachsatsning. Socialdemokraterna föreslår för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet en budgetram på , dvs. mer än regeringens förslag. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås en budgetram på , dvs. mer än regeringens förslag. Den ekonomiska krisen är global, men på grund av regeringens politik slår krisen hårdare mot än mot jämförbara länder, menar i motion Fi261. Den svenska arbetslösheten stiger betydligt snabbare än EU-genomsnittet och är nu också högre än snittet. Den antifackliga politiken har inneburit att antalet personer som är anslutna till arbetslöshetsförsäkringen är ca 500 000 lägre än när regeringen tillträdde. Neddragningarna innebär att försäkringen inte längre garanterar en skälig inkomsttrygghet vid arbetslöshet. Direkta satsningar på fler reguljära jobb och på att förhindra varsel och uppsägningar utgör kärnan i budgetalternativ. Men vid sidan av de direkt jobbskapande åtgärderna vill partiet också stärka och utveckla den aktiva arbetsmarknadspolitiken. När det gäller åtgärder för integration, antidiskriminering och jämställdhet på utgiftsområde 13 vill bl.a. införa lagstiftning som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. föreslås en höjning av schablonersättningen till kommunernas flyktingmottagning. Partiet vill också ha en amnesti för papperslösa. Man avvisar regeringens förslag om etablering av nyanlända, liksom sfi-bonussystemet. Partiet budgeterar tidsbegränsade jämställdhetsprojekt inom utgiftsområdet, medan andra jämställdhetssatsningar föreslås inom respektive utgiftsområde. När det gäller åtgärder för arbetsmarknad och arbetsliv på utgiftsområde 14 föreslår bl.a. att den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet höjs till /dag och till /dag därefter. Ersättningsnivån höjs till under hela ersättningsperioden. Grundbeloppet ska höjas till i arbetslöshetsförsäkringen och till för aktivitetsstöd. Utanför utgiftsområdet föreslås en sänkning av avgifterna till arbetslöshetskassan och en återinförd rätt till skatteavdrag för avgift till arbetslöshetskassa och fackförening. För att minska ungdomsarbetslösheten gör tillsammans med Socialdemokraterna och en satsning på ett ungdomspaket med bl.a. utbildning och praktik. Utöver det avsätts medel för ytterligare 12 000 platser i arbetsmarknadsutbildning och 2 000 fler platser i andra program med aktivitetsstöd, t.ex. förberedande utbildningar. Anslaget till ökar, och såväl taket som antalet platser med lönebidrag och OSA (skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare) höjs. Partiet räknar med lägre kostnader för lönegarantiersättning till följd av ett förslag om återinförd statlig förmånsrätt. föreslår för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet en budgetram på , dvs. mer än regeringens förslag. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås en budgetram på , dvs. mer än regeringens förslag. påpekar i motion Fi262 att hela syftet med regeringens ekonomiska politik har varit att öka sysselsättningen och minska det s.k. utanförskapet. Oavsett hur man mäter kommer dock det som regeringen definierar som utanförskap inte att minska enligt de prognoser som föreligger. Den kraftiga konjunkturnedgången och regeringens senfärdighet med att möta krisen kommer att leda till onödigt hög arbetslöshet. Fler personer än nödvändigt kommer att slås ut från arbetsmarknaden och hamna i utanförskap. linje har under hela konjunkturnedgången varit att möta krisen på ett aktivt sätt för att därigenom förhindra att ekonomin långsiktigt skadas och att fler människor än nödvändigt drabbas av finanskrisens härjningar. När det gäller åtgärder för integration, antidiskriminering och jämställdhet på utgiftsområde 13 vill bl.a. höja kommunersättningen vid flyktingmottagande. Partiet vill också satsa på förstärkta insatser mot diskriminering genom att tillföra medel till ett flertal projekt och åtgärder. Nivån på anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder bibehålls även 20112012. När det gäller åtgärder för arbetsmarknad och arbetsliv på utgiftsområde 14 föreslår bl.a. att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjs till , att ett studerandevillkor införs i försäkringen 2011 och att den högsta dagpenningen höjs med 2012. Som en följd av att partiet säger nej till utförsäkring i fråga om sjukpenningen beräknar man lägre kostnader för aktivitetsstöd. Särskilda medel föreslås också till rehabiliteringsåtgärder i Arbetsförmedlingens regi för personer med nedsatt arbetsförmåga som varit i sjukersättning. presenterar tillsammans med Socialdemokraterna och ett stort paket för att motverka ungdomsarbetslösheten och erbjuda utbildning och praktik i stället för passiv arbetslöshet. Företags- och utbildningsvikariat föreslås som ny reform med 10 000 platser och 2011. Friåret bör enligt partiet återinföras med 5 000 platser. Ytterligare medel avsätts för och ett arbetslivsinstitut. föreslår för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet en budgetram på , dvs. mer än regeringens förslag. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås en budgetram på , dvs. mer än regeringens förslag. Det kraftiga fallet i BNP som präglat den svenska ekonomin tycks nu ha mattats av och många bedömare räknar med viss tillväxt i ekonomin . Tyvärr kan arbetsmarknadsutskottet konstatera att någon liknande återhämtning på arbetsmarknaden inte tycks vara att vänta . Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att sysselsättningsgraden kommer att sjunka 2010 och 2011, medan arbetslösheten stiger till en nivå på 2010 och 2011. Utskottet kan konstatera att regeringen genom sina förslag anpassat arbetsmarknadspolitiken till det försämrade konjunkturläget genom kraftfulla satsningar på aktiva åtgärder för både kort- och långtidsarbetslösa med syfte att förbättra anställningsbarheten och öka arbetsutbudet. Denna inriktning förstärks nu ytterligare, vilket utskottet välkomnar. Den satsning som regeringen gör på det arbetsmarknadspolitiska området är därmed den största sedan 1990-talskrisen. Regeringen gör också satsningar på integrations- och jämställdhetsområdena inom ett flertal utgiftsområden. Regeringen föreslår bl.a. att coachningsinsatserna förstärks med 8 000 platser . Man vill också förstärka de insatser i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling som infördes för korttidsarbetslösa genom att tillföra 4 000 nya platser. Dessutom tillförs ytterligare ca 1 000 platser i arbetsmarknadsutbildning . I paketet ingår även satsningar på bl.a. utbyggnad av yrkeshögskola och yrkesvux. Anpassningen innebär att resurserna, när behovet finns, inte bara fokuseras på dem som står längst ifrån arbetsmarknaden utan även på personer som blivit arbetslösa. Utskottet noterar, liksom senast i behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen (2008/09:AU9y), att regeringen därmed fullföljer den nya inriktning på arbetsmarknadspolitiken som initierades efter maktskiftet 2006, där volymen på de konjunkturberoende programmen knyts till konjunkturutvecklingen. Den volymökning som sker ska således enligt utskottets mening inte ses som en brytning med den politik som förts tidigare , utan tvärtom som ett fullföljande av politiken, men under andra omständigheter. Regeringen har genom att kontinuerligt anpassa omfattningen av insatserna till konjunkturläget återupprättat en arbetsmarknadspolitik som är i verklig mening konjunkturberoende. Utskottet vill särskilt lyfta fram det positiva i att regeringen kraftigt förstärker Arbetsförmedlingens resurser. Det är en nödvändighet av flera skäl. I de förslag som regeringen aviserat ges Arbetsförmedlingen två nya, mycket viktiga uppgifter i arbetet med att hjälpa människor från utanförskap till arbete. För det första ges Arbetsförmedlingen huvudrollen när samordningsansvaret för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering överförs från kommunerna till staten. För det andra ges Arbetsförmedlingen ett förstärkt uppdrag att ta hand om övergången till arbete eller utbildning för dem som lämnar sjukförsäkringen. Utskottet bedömer dessa uppgifter som centrala i bekämpandet av människors utanförskap . Till detta kommer en tredje stor och ansvarsfull uppgift i att kvalitetssäkra programverksamheten, mot bakgrund av den stora volymökning som den aktiva arbetsmarknadspolitiken har genomgått. Utskottet utgår från att regeringen noga följer Arbetsförmedlingens behov i arbetet med att lösa dessa viktiga arbetsuppgifter. Utskottet vill också understryka vilken fördel det innebär att Alliansregeringen initierade en omorganisation av Arbetsförmedlingen till en enda myndighet med ett fåtal tydligt definierade mål. Myndigheten kan nu på ett effektivt och rättssäkert sätt lösa de svåra och viktiga arbetsuppgifter som den ställs inför . Det är i sammanhanget mycket lovvärt att regeringen ytterligare förstärker Arbetsförmedlingens möjligheter att begagna sig av kompletterande aktörer för att uppfylla uppgifterna på arbetsmarknads- och integrationsområdena. Genom en mångfald av aktörer kan måluppfyllelsen öka som de arbetssökande och nyanlända får större valfrihet när det gäller hur de bäst vill bli hjälpta på vägen till utbildning eller arbete. Ungdomars situation på arbetsmarknaden har försvårats . var av de ungdomar i åldern som befann sig i arbetskraften arbetslösa, vilket var en ökning . Utskottet finner det mot den bakgrunden mycket välkommet att regeringen ytterligare förstärker insatserna för arbetslösa ungdomar. De nya insatserna för ungdomar kan sägas ha två huvudspår. Det ena spåret som primärt består av insatser utanför arbetsmarknadsutskottets beredningsområde är att stimulera ungdomar att utbilda sig. Därmed kan de förväntas stärka sin anställningsbarhet, i synnerhet som regeringens reformer gett skol- och utbildningsväsendet större förutsättningar att utbilda till jobb och inte till arbetslöshet. Det andra spåret, på utskottets beredningsområde, är att göra jobbgarantin för ungdomar mer flexibel och möjlig att anpassa till individuella behov. Det blir exempelvis möjligt att delta i garantin på deltid, detta för att kunna kombinera den med komvux och sfi-studier, att få arbetslivsinriktad rehabilitering och att kunna ta del av stöd till start av näringsverksamhet. En sådan kvalitetshöjande individanpassning är enligt utskottets mening särskilt ändamålsenlig med tanke på vikten av att fånga in de allra svagaste ungdomarna och förhindra att de slås ut ur arbetskraften innan konjunkturen hinner vända. Även den nya aktiveringsinsatsen Lyft och möjligheten att i folkhögskolornas regi läsa in en grundskole- eller gymnasieexamen ser utskottet som goda verktyg för detta ändamål. Det är enligt utskottets mening angeläget att inte måla ungas arbetsmarknadssituation i överdrivet dystra färger. Ett exempel är när det i debatten framförs att en fjärdedel av de unga står utan jobb. Utskottet anser att den officiella arbetsmarknadsstatistiken () måste tolkas med försiktighet. Den får inte hårdras eller avsiktligt misstolkas. För det första befann sig nästan hälften av ungdomar i åldern utanför arbetskraften , i många fall på grund av studier. De arbetslösa ungdomarna utgjorde av befolkningen i åldersgruppen. För det andra inkluderar den officiella arbetslöshetsdefinitionen även heltidsstuderande som i intervjuer säger sig söka och med relativt kort varsel kunna ta minst en timmes arbete i en viss vecka. Utskottet finner det troligt att den sociala situationen för denna kategori av heltidsstuderande skiljer sig väsentligt från situationen för dem som står helt utan sysselsättning. De arbetslösa ungdomarnas andel av befolkningen om man undantar även de heltidsstuderande var . Visserligen är denna andel fortfarande nästan dubbelt så hög som andelen arbetslösa i befolkningen () som helhet, men ändå långt ifrån en fjärdedel av de unga. Det är enligt utskottets mening angeläget, inte minst mot bakgrund av vikten av att komma till rätta med de problem som faktiskt finns, att debatten om nivån på ungdomsarbetslösheten förs på ett rättvisande sätt. Även ungdomarnas tid i arbetslöshet ger skäl att inte måla upp en alltför mörk bild. Medelvärdet för arbetslöshetstiden för ungdomar var , att jämföra med för hela befolkningen . Av de unga arbetslösa hade varit utan arbete eller mer, mot det dubbla bland arbetslösa i alla åldrar. Ungdomars arbetslöshetstider är alltså generellt kortare än äldres. Även detta faktum ger, enligt utskottets mening, anledning att inrikta programinsatser för ungdomar på att identifiera och hjälpa den relativt begränsade grupp som har lång arbetslöshetstid. I det sammanhanget vill utskottet också påminna om att såväl regeringen som Arbetsförmedlingen uttryckt att bestämmelsen om att deltagare i jobbgarantin i normalfallet inte får tillgång till vissa insatser förrän i rådande konjunkturläge inte bör tolkas alltför snävt. Det torde därmed vara möjligt att där så bedöms lämpligt anvisa arbetssökande till exempelvis praktik även tidigt i jobbgarantin. Den fortsatta huvudfokuseringen på de arbetslösa ungdomar som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden innebär också att regeringen undviker att i onödan låsa in de ungdomar som står nära arbetsmarknaden i olika typer av programinsatser. I stället betonas att jobbsökande är viktigt för denna grupp även i lågkonjunktur. Följaktligen är de statliga insatserna inriktade dels på personlig coachning i jobbsökandet, dels på efterfrågestimulans när det gäller ung arbetskraft, i form av nystartsjobb och nedsättning av sociala avgifter vid anställning av ungdomar. Utskottet kan utan förbehåll ställa sig bakom denna inriktning på politiken. Utskottet noterar att medel avsätts i budgeten för två större reformer inom beredningsområdet stöd för personer som lämnar sjukförsäkringen och nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering där respektive särproposition ännu inte avlämnats. planerar att behandla stödet för sjukskrivna i samband med budgetberedningen 2009 och reformen av integrationspolitiken . Följaktligen tar utskottet inte ställning till förslagen i sak i detta sammanhang. När det gäller de förslag som partierna framför i motionerna Fi260 (s), Fi261 (v) och Fi262 (mp) kan utskottet inledningsvis notera att förslagen med några få undantag spretar i olika riktningar såväl till innehåll som till budgetvolym. Något enhetligt rödgrönt alternativ på arbetsmarknadsutskottets beredningsområde är svårt att skönja. skiljer partiernas alternativ på utgiftsområde 13 och på utgiftsområde 14.