ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GW05AU6y · 2009-02-25 00:00:00 — Däremot menar vi i att den moderatstyrda regeringen genom sin politik, sin oförmåga och sitt bristande engagemang nu förvärrar finanskrisen och fördjupar lågkonjunkturen. De åtgärder som regeringen nu föreslår i föreliggande proposition kom först efter att oppositionen satt press på regeringen genom riksdagsmotioner och efter att stora delar av det övriga samhället engagerade sig med kraftiga påtryckningar. Vi i menar att det är hög tid att tackla finanskrisen och lågkonjunkturen med offensiva åtgärder som leder till klimatomställning som nya jobb kan skapas. Regeringens orättvisa fördelningspolitik måste bytas ut. Trygghetssystemen måste förbättras och stora investeringar behövs i utbildning. Vi i stöder vissa av åtgärderna i regeringens proposition 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning. Men det finns anledning att vara kritisk till den snäva omfattningen och inriktningen och till regeringens senfärdighet när det gäller åtgärder för att klara nedgången på arbetsmarknaden och när det gäller att hantera kärnproblemet som är finansmarknaderna. I budgetmotion presenterades ett antal offensiva förslag som är nödvändiga nu när arbetsmarknaden försämras. Inriktningen var på kvalitativa åtgärder inom kvalificerad yrkesutbildning, yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning, fler högskoleplatser och en kvalitetssatsning på högskolan. Syftet med dessa satsningar var att skapa förutsättningar för fler människor att omskola sig och fortbilda sig nu när arbetslösheten stiger. Detta mildrar effekterna av lågkonjunkturen och gör att fler kan bli rustade att ta nya jobb när konjunkturen sedan vänder. Jag menar att inriktningen i budgetmotion skulle ha lagt grunden för en politik som betydligt bättre än regeringens hade svarat mot de utmaningar står inför. Regeringen föreslår nu i sin proposition att möjligheten till coachning utvidgas så att även personer med kortare arbetslöshet ska kunna få del av den och att möjligheterna till praktik utvidgas. Regeringen föreslår också att platserna i yrkesvux och eftergymnasial vuxenutbildning utökas. Vi i har tidigare kommit med liknande förslag och bejakar detta. är det som regeringen föreslår otillräckligt. Regeringen måste återkomma med förslag om ytterligare insatser i en aktiv arbetsmarknadspolitik. Antalet platser i arbetsmarknadsutbildning och andra kvalitativa åtgärder måste öka. Vi i föreslår att regeringen återkommer med förslag till att skjuta till till arbetsmarknadsutbildning utöver vad som presenteras i den gemensamma trepartisatsningen mot ungdomsarbetslösheten. har tidigare haft ett omfattande arbete tillsammans med Arbetsförmedlingen där arbetslösa jobbat med bl.a. naturvård. Programmet gröna jobb skapade arbetstillfällen som viktiga insatser kunde genomföras i naturreservat och nationalparker. Genom regeringens politik har programmet nu upphört. Vi i menar att denna typ av gröna jobb i stället borde utvecklas kraftigt.
yttr · GW05SkU7y · 2009-03-11 00:00:00 — 2008/09:SkU7 Hälsoeffekt av höjd snusskatt Hälsoeffekt av höjd snusskatt har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över motion 2008/09:So529 av och (). I motionen föreslås att en översyn görs av hälsoeffekterna av den höjda snusskatten. Resultatet av de senaste två årens skattehöjningar på snus är, enligt motionärerna, att priset på en dosa snus kan jämföras med priset på ett paket cigaretter. Som motiv för höjningarna har regeringen åberopat folkhälsoskäl. råder det enligt motionen en vetenskaplig enighet om att rökning är väsentligt mycket farligare än snusning. Flera undersökningar har visat att snus spelar en viktig roll när det gäller att få inbitna rökare att sluta röka. Detta förhållande har även uppmärksammats av en av världens mest ansedda medicinska tidskrifter likaväl som av vetenskapliga kommitté för nya och identifierade hälsorisker (SCENIHR). har nedgången vad gäller antalet rökare planat ut som antalet snusare har blivit färre. Rökning ökar i vissa grupper. En tolkning av konsekvenserna av höjningarna av beskattningen av snus skulle därför enligt motionärerna kunna vara att många rökare i stället för att växla till en mindre farlig tobaksprodukt fortsatt att röka. Genom att höja beskattningen av snus väsentligt mer än beskattningen av cigaretter signalerar regeringen till rökarna att de lika gärna kan fortsätta med sin rökning som att gå över till snus. höjdes tobaksskatten på bl.a. snus till per kg (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr 2006/07:9). Höjningen innebar en fördubbling av den tidigare skatten på snus. Utskottet konstaterade att skatten på snus vid tiden för höjningen var oförändrad . Den senaste höjningen av skatten på snus gjordes . Då höjdes skatten från per kg till per kilo (prop. 2007/08:11, bet. 2007/08:SkU17, rskr 2007/08:89). Vid behandlingen av regeringens förslag till ovan nämnda höjningar av tobaksskatten har utskottet förutsatt att regeringen följer upp effekterna av skattehöjningen på snus och återkommer till om det skulle visa sig att konsumtionen styrs över från snus till de från hälsosynpunkt skadligare röktobaksprodukterna. Detta anfördes även vid behandlingen av budgetförslaget där regeringens bedömning av kommande höjningar av tobaksskatten presenterades (yttr. 2007/08:SkU1y). Utskottet, som anser att ensidiga skattehöjningar på snus möjligen skulle kunna få den effekten att konsumtionen av snus styrs över till röktobaksprodukter, vidhåller sin tidigare bedömning och ser inte skäl för ett ändrat ställningstagande i frågan. Utskottet avstyrker för sin del bifall till motionen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GW05KU4y · 2009-04-23 00:00:00 — Utredningens bedömning var att förordningen torde innebära ett undantag från lokaliseringsprincipens krav på anknytning till kommunens område eller dess medlemmar. Någon särskild diskussion om lokaliseringsprincipen finns inte i propositionen. Utskottet kan konstatera att det av EGTS-förordningen framgår att en gruppering ska bestå av medlemmar som agerar inom ramen för deras behörighet enligt nationell lagstiftning (artikel 3.1). Frågor om en svensk medlems deltagande i en EGTS ska enligt den föreslagna lagen prövas av regeringen (2 §), och av EGTS-förordningen följer att regeringen därvid har att bedöma om ett deltagande i grupperingen kan anses förenligt med nationell lagstiftning (artikel 4.3). När en ansökan från en kommun om deltagande i en EGTS ska prövas uppkommer således frågan om ett deltagande skulle vara förenligt med lokaliseringsprincipen i 2 kap. 1 § kommunallagen, som innebär att kommunala åtgärder ska ha anknytning till kommunens geografiska område eller dess medlemmar. Någon kompetensutvidgande bestämmelser för deltagande i just EGTS finns varken i svensk lagstiftning eller i den aktuella EG-förordningen, utan ansökan måste prövas mot redan gällande nationella bestämmelser. Att verksamheten i en EGTS definitionsmässigt är gränsöverskridande som framgått ovan måste en EGTS bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorium utgör i sig inget hinder. Det är fastlagt att kommuner får engagera sig i verksamheter utanför rikets gräns under förutsättning att det är till nytta för invånarna i kommunen.3[ Kommunallagen. Kommentarer och praxis, 2006, s. 59 f.] Huruvida en kommuns medlemskap i en EGTS kan godkännas får alltså, bl.a., bedömas utifrån om intresset av den aktuella grupperingens verksamhet knyter an till kommunen i tillräcklig utsträckning. Utskottet utgår från att regeringen återkommer med förslag till om det skulle visa sig att lokaliseringsprincipen på ett oönskat sätt förhindrar kommuners möjlighet att delta i EGTS. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), i (fp), i (s), (), (), (), (), (), (), (), () och (s).
yttr · GW05NU8y · 2009-04-06 00:00:00 — Vi kan inte se några fördelar ur konkurrenssynpunkt med att ersätta ett statligt monopol, som enligt bl.a. fungerar effektivt, med ett privat oligopol. En effekt av den ineffektiva konkurrens som kan förväntas är att det blir höjda priser. Regeringen har inte i propositionen lagt fram något förslag om hur prisregleringsmodellen konkret ska utformas. I stället har getts i uppdrag att ta fram ett förslag. Detta uppdrag har ännu inte redovisats. Det som sägs i propositionen och som i övrigt framkommit tyder dock på att det är stor risk för att resultatet kommer att bli höjda priser. Den prispress som finns på apoteksmarknaden riskerar komma att upphöra. Det nuvarande systemet för prissättning av läkemedel, där dessa får en värdebaserad prissättning som motsvarar den nytta som läkemedlet i fråga erbjuder patienter och det offentliga, har blivit internationellt uppmärksammat. Vi finner det också oacceptabelt att staten ska påta sig rollen att garantera lönsamheten i privata företag. I propositionen sägs rakt ut att ersättningen till apoteken ska bestämmas så att det säkerställs en lönsamhet på marknaden som inte är väsensskild från lönsamheten för noterade apoteksbolag i andra länder. Vi avvisar ett sådant system för att fastställa handelsmarginalen. Det är oacceptabelt att regeringen vill ersätta det nuvarande effektiva systemet med ett mindre effektivt och dyrare system. Ytterligare ett område som vi vill kommentera rör den regionalpolitiska dimensionen i regeringens förslag. När det gäller tillgänglighet i hela landet spelar apoteken på små orter och apoteksombuden stor roll. har en täckning som med stor sannolikhet kommer att vara svår att uppnå på en framtida omreglerad apoteksmarknad. Det kommer att krävas särskilda åtgärder från staten för att servicen i hela landet ska kunna upprätthållas, vilket också påpekas av flera remissinstanser. Hur detta ska organiseras, vad det kommer att kosta och vilken ambitionsnivå som finns från statens sida klargörs inte i propositionen. Det enda som sägs är att det ska regleras i olika avtal och att bör få behålla sina apoteksombud . Några tydliga, långsiktiga lösningar finns inte. Vi befarar att en omreglering kommer att innebära att det kommer att bli svårt att säkra servicen i glesbygd. En avtalslösning ger inte långsiktiga garantier. Sammanfattningsvis anser vi att socialutskottet bör avstyrka propositionen. Därmed blir motion 2008/09:So15 (s, v, mp) tillgodosedd, och socialutskottet bör tillstyrka den. I den andra motionen som väckts med anledning av propositionen 2008/09:So14 (s) tas frågan om apotek i glesbygden upp. Med vårt förslag om avslag på propositionen blir denna fråga inte här aktuell.
yttr · GW05SfU4y · 2009-04-27 00:00:00 — 2008/09:SfU4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen anmodade övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2008/09:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Regeringens redogörelse omfattar huvudsakligen regeringsbeslut den 1 januari31 . Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. redovisar i detta yttrande sina överväganden om behandlingen av de riksdagsskrivelser som gäller socialförsäkringsutskottets beredningsområde. I skrivelsen redovisas behandlingen av 22 riksdagsskrivelser i ärenden som beretts av socialförsäkringsutskottet. 16 av dessa anges som slutbehandlade medan 6 fortfarande inte var slutbehandlade . Av de icke slutbehandlade skrivelserna är en från /04 och övriga från /06. I sitt yttrande över motsvarande skrivelse vid föregående , då 8 riksdagsskrivelser ännu inte var slutbehandlade, angav utskottet att redovisningen av vilka beredningsåtgärder som pågick i de olika ärendena tydde på att flera av ärendena inte skulle kunna slutredovisas på ännu ett tag. I något fall hade de planerade beredningsåtgärderna inte ens påbörjats. Utskottet ville därför understryka vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas , inte minst när det gäller så angelägna frågor som det här är fråga om. Antalet icke slutbehandlade ärenden är något färre, och utskottet förutsätter att merparten av dessa kommer att kunna slutredovisas i nästa skrivelse. Med anledning av att riksdagsskrivelserna härrör från riksmötena /04 och 2005/06 finner utskottet anledning att återigen understryka vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas . I något av de oavslutade fallen gäller dessutom att de planerade beredningsåtgärderna fortfarande inte ens har påbörjats. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och LiseLotte ().