yttr · GW05FiU8y · 2009-04-23 00:00:00 — 2008/09:FiU8 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen beslutade att bereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2008/09:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Med anledning av skrivelsen har motion 2008/09:U14 av m.fl. (s) väckts. Två yrkanden om bankgarantiprogrammet rör finansutskottet. har yttrat sig till utrikesutskottet över kommissionens årliga politiska strategi i yttrande 2008/09:FiU7y. I det yttrandet tog utskottet upp frågor om stabilitets- och tillväxtpakten, ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, finansiell reglering i EU de Larosièrerapporten, översyn av EU:s budget samt budgeten . I yttrandet finns avvikande meningar av (s) och (v). Enligt riksdagsordningen ska regeringen lämna en skrivelse till om verksamheten i Europeiska unionen. Skrivelsen behandlar viktiga händelser och beslut i EU och är uppdelad utifrån arbetet i ministerrådets olika sammansättningar. beredningsområde berörs främst av följande avsnitt i skrivelsen: 5 Översynen av EU:s budget (s. 2527) 6 Lissabonstrategin (i fråga om kommissionens åtgärdsplan för den ekonomiska krisen ) (s. 2930) 12 Ekonomiska och monetära unionen (s. 7476) 14 EU:s budget (s. 8284) 15 Skydd av EU:s finansiella intressen (s. 8485) 16 Statistik (s. 8687) 28.8 Offentlig upphandling (s. 148149) 29.2 Fri rörlighet för finansiella tjänster (s. 151155) 47.5 Europeiska revisionsrätten (s. 253) 47.6.2 Europeiska investeringsbanken (s. 254) 47.6.3 Europeiska investeringsfonden (s. 254255) I det följande behandlar finansutskottet frågor med anledning av följdmotionen. Hanteringen av den finansiella turbulensen I följdmotion 2008/09:U14 av m.fl. (s) konstateras att som en konsekvens av situationen på den internationella finansmarknaden tog EU:s finansministrar ett initiativ för att gemensamt stärka finansiella system. Ett resultat av detta initiativ blev den bankgaranti som infördes även i . har dock ytterst få av de svenska bankerna gått med i garantiprogrammet. I årsboken nämns bankgarantin över huvud taget inte alls. Detta ser motionärerna som mycket anmärkningsvärt. En sådan redovisning borde självklart ha funnits med i skrivelsen. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att under innevarande återkomma till med en redovisning av denna verksamhet inom EU och av hur regeringen har agerat (yrkande 3). Motionärerna anser vidare att regeringen bör agera mer aktivt inom EU för att få ett fungerande bankgarantiprogram. Regeringen bör således verka inom EU för sänkta garantiavgifter (yrkande 2). Uppgifter i skrivelsen om hanteringen av den finansiella turbulensen I skrivelsen anförs att blev det uppenbart att den finansiella turbulensens effekter skulle komma att påverka EU-ländernas ekonomier markant. I ljuset av detta har arbetet i och till övervägande del präglats av att återskapa förtroende för det finansiella systemet samt att bemöta det allt sämre allmänna ekonomiska läget. Bland de frågor som har aktualiserats i diskussionerna har varit färdplaner för att återställa stabiliteten inom den finansiella sektorn. Några av de områden som fokuserats på är förbättrad transparens, förbättrade värderingsstandarder, förbättring av regelverk och den finansiella sektorns riskhantering samt förbättring av marknadens funktionssätt. Bland det som drivit återfinns att vidtagna åtgärder i minsta möjligaste mån inte ska belasta skattebetalarna, utan den finansiella sektorn ska stå för kostnaderna vidtagna åtgärder ska säkerställa att hushåll och företag har tillgång till goda kreditmöjligheter arkitekturen för att hantera den finansiella oron måste göras upp gemensamt och att ett lands åtgärder inte ska ge negativa effekter i en annan medlemsstat. Europeiska rådets möte präglades av den nyuppkomna finansiella krisen. bekräftade sin avsikt att verka för ett väl fungerande finansiellt system. Man enades om att vidta åtgärder för att stödja större finansinstitut, undvika konkurser och skydda spararnas insatta medel. framhöll vikten av att stärka tillsynen av finanssektorn, särskilt för gränsöverskridande finansiella företag. Alla aktörer uppmanades att ta sitt ansvar genom att exempelvis relatera företagsledares löner och avgångsvederlag till faktiska prestationer och förmåner och genom att ersättningssystem inte skulle premiera överdrivet risktagande. beslutade även att upprätta en krishanteringsmekanism för finansiella kriser för att underlätta snabba och effektiva åtgärder genom tidig varning, informationsutbyte och utvärdering. Vikten av att samarbeta med internationella partner betonades särskilt med målsättningen att snabbt fatta beslut om bl.a. insyn, internationella regleringsstandarder, gränsöverskridande tillsyn samt krishantering och inrättandet av ett system för tidig varning. var ett av de allra första länderna att ha ett garantisystem på plats. Detta skedde genom beslut (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16) och förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. som trädde i kraft . Från har vidare följande inhämtats. Åtgärderna inom EU har inneburit att det finansiella systemet undvek en kollaps och har i viss utsträckning förbättrat marknadens funktionssätt. Det finansiella systemet är dock fortfarande inte återställt och framför allt finns det stora risker för en kreditåtstramning som inverkar negativt på realekonomin. Regeringen har därför kontinuerligt sett över vidtagna åtgärder och efter förhandlingar med kommissionen förbättrat villkoren för garantiprogrammet. Genom ändringar som trädde i kraft ändrades definitionen av få med alla bolåneinstitut, en möjlighet infördes att beräkna ramen för garantier gemensamt för två institut inom samma koncern, och det villkor som begränsade bankernas möjlighet till expansion av verksamheten togs bort. Genom ändringar som kommer att träda i kraft förlängs programmet , ramen för garantier utvidgas, kapitalkraven justeras och möjlighet ges att garantera skuldförbindelser med längre löptider (upp till ). Från svensk sida har det också varit en prioritet att få till stånd en översyn på europeisk nivå av de åtgärder som sjösatts. Finansministern har tagit upp denna fråga, och har med tiden fått allt starkare gehör för denna ståndpunkt. På svenskt initiativ har (och ) gett i uppdrag att göra en skyndsam översyn av åtgärderna och komma med rekommendationer om hur effektiviteten i åtgärderna kan stärkas. Detta gjordes dock inte, och efter förslag från beslutade därför vid sitt möte att tillsätta en arbetsgrupp under Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). Syftet med arbetsgruppen är att göra en översyn av effektiviteten i de åtgärder för att stabilisera banksektorn som man kom överens om . Arbetsgruppen ska också lämna rekommendationer till hur effektiviteten i åtgärderna kan förbättras. Arbetsgruppen består av representanter från nio medlemsstater (inklusive ), , ECB samt CEBS (för banktillsyn). driver i denna arbetsgrupp framför allt frågan om behovet av en översyn av de riktlinjer för prissättning av statliga garantier som tagits fram av ECB. Arbetsgruppen har presenterat en analys av hur åtgärderna fungerar och de hinder som har identifierats för att åtgärderna ska kunna fungera effektivt, framför allt vad avser prissättningen av garantier. har goda förhoppningar om att en sådan översyn kan komma att presenteras . Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen redovisar arbetet inom EU med anledning av den finansiella turbulensen. Som framgår av de kompletterande uppgifter som utskottet redovisat ovan har regeringen varit aktiv inom EU i syfte att det ska ske en översyn på europeisk nivå av de åtgärder som vidtagits. När det gäller garantiprogrammet vill utskottet erinra om att styr nivån på avgifterna. Den nivå som Riksgälden har satt på avgifterna är således anpassad till , och bestämmelserna tillåter inte lägre avgifter. Som framgått ovan driver regeringen inom EU frågan om behovet av en översyn av de riktlinjer för prissättning av statliga garantier som tagits fram av ECB. som flera banker mot bakgrund av nivån på avgifterna har bedömt att de inte ska vara med i garantiprogrammet kan utskottet konstatera att de statliga stabilitetsåtgärderna har varit viktiga både för finanssektorn och för allmänheten. har i sin rapport om effekterna av de statliga stabilitetsåtgärderna (daterad ) dragit slutsatsen att bankernas upplåningskostnader har sjunkit. Därmed har utlåningsräntorna till både hushåll och företag kunnat sänkas mer än vad som annars hade varit fallet. Som framgår av kan bankerna utanför garantiprogrammet i allt större utsträckning undvika den ökade kostnaden för likviditet som uppstått genom att förkorta löptiden på sin finansiering. Enligt bedömning skapas detta utrymme delvis genom bankernas möjlighet att utnyttja garantiprogrammet om de skulle behöva. Därmed har bankerna utanför garantiprogrammet indirekt dragit nytta av programmets fördelar utan att betala för dem. Regeringen har aviserat att den kommer att presentera en proposition med förslaget att den obligatoriska stabilitetsavgift som aviserades ska införas, i syfte att förstärka stabilitetsfonden och värna skattebetalarnas intresse. Enligt förslaget betalas halv avgift . Regeringen avser att återkomma med ett förslag på hur avgiftssystemet kan slås ihop med insättningsgarantisystemet och en enda och riskdifferentierad avgift tas ut. De institut som deltar i det statliga garantiprogrammet för medelfristig upplåning kommer att mot stabilitetsavgiften få avräkna hälften av vad de har betalat i garantiavgift. Det kommer således bli mer attraktivt att delta i garantiprogrammet. Utskottet vill vidare erinra om behandlingen av regeringens proposition om stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16). Av propositionen framgick att åtgärderna bl.a. skulle ses mot bakgrund av de gemensamma och koordinerade insatser som följde i spåren av Europeiska rådets slutsatser . gav i samband med behandlingen av propositionen som sin mening regeringen till känna vad utskottet anförde om information till . Utskottet ansåg att det var av stor vikt att finansutskottet och skulle få fortlöpande och utförlig information om de åtgärder som vidtas med stöd i den lagstiftning som beslutade om. Med anledning av detta tillkännagivande kommer regeringen att informera i propositionen om stabilitetsavgift för banker m.m. Propositionen är aviserad till . Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte skäl till att ska vidta någon åtgärd med anledning av motionen. Motionen bör således avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Per Åsling (c). Hanteringen av den finansiella turbulensen (s) (), (), (), (), () och () anför: befinner sig mitt i en djup ekonomisk kris. Arbetslösheten ökar, och många medlemsländer drabbats nu mycket hårt av finanskrisens konsekvenser. Flera rapporterar om stora ekonomiska underskott och fallande BNP-utveckling. Gruppen ungdomar drabbas särskilt hårt när krisen tilltar. har den näst högsta arbetslösheten bland unga i hela , och den siffran bara växer. Läget är mycket allvarligt. ter sig, i historiskt perspektiv, som en av de mest turbulenta perioderna . Beslut om insatser fattades i hopp om att mildra den ekonomiska krisens effekter. Trots detta ser vi fortfarande ingen ljusning, och botten verkar ännu inte nådd. Höstens ekonomiska utveckling har tydliggjort vikten av det gemensamma europeiska samarbetet. I osäkra tider ställs än högre krav på väl fungerande system för de finansiella institutionerna och de finansiella marknaderna. Stabilitets- och tillväxtpakten är oerhört viktig för att unionen ska arbeta för stabila och sunda offentliga finanser. Som en konsekvens av situationen på den internationella finansmarknaden tog EU:s finansministrar ett initiativ för att gemensamt stärka finansiella system. Ett resultat av detta initiativ blev den bankgaranti som infördes även här i . På beslutade om införande av en bankgaranti för att få den finansiella sektorn att fungera igen. Men trots storslagen retorik från den har fortfarande ytterst få av de svenska bankerna gått med i garantiprogrammet. I årsboken nämns bankgarantin över huvud taget inte alls. Detta ser vi som mycket anmärkningsvärt. En sådan redovisning borde självklart ha funnits med i skrivelsen. Vi anser att , genom ett tillkännagivande, bör uppmana regeringen att under innevarande återkomma till med en redovisning av denna verksamhet inom EU och av hur regeringen har agerat. Dessutom ställer vi oss frågande till regeringens hantering av garantin och saknar att regeringen inte arbetat mer aktivt i EU för att sänka avgifterna i bankgarantin. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att agera mer aktivt inom EU för att få ett fungerande bankgarantiprogram. Således bör utrikesutskottet tillstyrka motion U14 (s) i berörda delar. Hanteringen av den finansiella turbulensen (v) () anför: Den finansiella turbulensen visar att det krävs reglering av finansmarknaderna. Än en gång faller världens finanscentrum samman. Människor förlorar sina arbeten, sin inkomst och sina pensionsbesparingar i land efter land, på grund av beslut fattade i styrelser de aldrig fått vara med och tillsätta. Finansmarknaderna är internationella, och regleringen av de svenska marknaderna sker i stor utsträckning på EU-nivå. Det krävs således kraftfulla åtgärder på EU-nivå för att komma till rätta med frågorna. Det finns gott om frågor som söker svar: Vilka uppgifter är det finanssektorn ska fylla? Hur hantera den girighet som är inbyggd i systemet? På vilka punkter ser vi problem? Vad bottnar de problemen i, och hur kan de lösas? Kan vi hitta sätt att ge bankerna bättre incitament? Går det att hitta regleringar som de inte kan ta sig runt? bör ta initiativ till diskussioner och åtgärder kring detta på EU-nivå. Det är inte hållbart att staten passivt ska täcka finansbolagens förluster en gång till, utan att ta en diskussion om hur vi kan undvika att hamna här igen. Ska staten, och i förlängningen skattebetalarna, verkligen behöva räkna med att gång på gång behöva gå in med miljarder för att rädda bank- och finanssektorn? föreslår att det tillsätts en kommission som kan ta fram förslag om hur vi kan forma en ny finanssektor, där de inneboende riskerna åtminstone är färre än . I en sådan kommission bör det finnas deltagare från såväl de politiska partierna som den akademiska forskningen och arbetsmarknadens parter. Eftersom finansfrågorna är reglerade inte minst på EU-nivå krävs förslag som tar sikte på . Så länge finanssektorn domineras av ägare som bara ser till sin egen, kortsiktiga vinst kommer det att vara svårt att få den stabil. När girigheten är institutionaliserad så är problemen genomgripande. Då räcker det inte med att hävda att det behövs en etisk diskussion, som regeringens företrädare gör. Frågan om statligt ägande behöver komma upp på bordet: staten har helt andra möjligheter än privata investerare att se långsiktigt och ta helhetsansvar. Den tryggheten behövs det borde historien och dagens kris ha lärt oss. Frågorna kräver aktiva åtgärder inom EU och globalt. De internationella reglerna måste medge att enskilda länder kan införa minimiregler mot viss handel med värdepapper. och världens invånare ska inte behöva drabbas av effekter som kommer av spekulation- och kasinoekonomin. När det gäller den aktuella motionen delar jag uppfattningen att det är mycket anmärkningsvärt att bankgarantin inte alls nämns i årsboken. Som framgått ovan borde regeringen agera aktivt inom EU för att få till stånd bättre spelregler för de finansiella marknaderna. Regeringen bör agera mer aktivt inom EU för att få till stånd ett fungerande bankgarantiprogram, som skyddar samhällets intressen utan att gynna enskilda institut.