yttr · GW05SkU15y · 2009-05-18 00:00:00 — 2008/09:SkU15 associering till har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2008/09:179 associering till och den motion som har väckts med anledning av propositionen. begränsar sitt yttrande till de frågor med anknytning till beskattning som motionärerna har tagit upp. I regeringens proposition 2008/09:179 föreslås att godkänner ett protokoll mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, och om att ansluter sig till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och om associering till . Protokollet föranleder vissa lagändringar som föreslås i propositionen. Inga av dessa ändringar avser lagändringar inom skatteområdet. I motion 2008/09:Ju25 av m.fl. föreslås två tillkännagivanden till regeringen som berör skattefrågor. Förslagen innebär att regeringen ska verka för att ska ha slutit ett skatteavtal med som ger ett fullvärdigt informationsutbyte innan godkänner associering till (yrkande 2), och att ska verka kraftfullt inom EU för att fullt ut tillämpar sparandedirektivets informationsutbyte utan undantagsregler med samtliga medlemmar i (yrkande 3). Bakgrund och pågående arbete ingick ett avtal med Europeiska unionen (EU) och Europeiska gemenskapen (EG) om associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av (associationsavtal). I artikel 16 i avtalet anges att får ansluta sig till avtalet genom ett protokoll till avtalet som fastställer rättigheter och skyldigheter för var och en av de avtalsslutande parterna. uttryckte genom en skrivelse sitt intresse för att förena sig med som part i ett eventuellt associeringsavtal om , eftersom och inbördes tillämpar en öppen gränspolitik i fråga om personers rörlighet. deltog dock inte i förhandlingarna med , eftersom det saknades ett avtal om beskattning av sparande mellan och . Ett sådant avtal träffades sedermera och har tillämpats . Genom en skrivelse bekräftade att landet ville associeras till . Efter det att kommissionen bemyndigats av rådet, hölls förhandlingar om protokollet med och . Vid ministerrådets för rättsliga och inrikes frågor möte undertecknades protokollet. Protokollet och associationsavtal finns fogade som bilagor till propositionen. kan sägas innefatta två grundtankar som är starkt sammanlänkade med varandra. Den första är den fria rörligheten för personer, i den betydelsen att personkontrollerna vid nationsgränserna mellan de deltagande staterna de inre gränserna ska upphöra. Den andra grundtanken, som aktualiseras av den fria rörligheten för personer, är att det krävs åtgärder i kampen mot internationell kriminalitet och mot olaglig invandring. För att den fria rörligheten för personer inte som en oönskad bieffekt ska bli till hjälp för den internationella, gränsöverskridande brottsligheten innefattar därför ett antal s.k. kompensatoriska åtgärder. Dessa kommer till uttryck i konventionens regler om yttre gränskontroll och regler om polisiärt och rättsligt samarbete. Ett viktigt hjälpmedel i dessa sammanhang är Schengens informationssystem (SIS). Europeiska gemenskapernas kommission har i ett meddelande daterat om god förvaltning i skattefrågor (KOM(2009) 201) slagit fast att den pågående finansiella och ekonomiska krisen sätter allt större press på nationella budgetar och skattesystem, och behovet av internationellt skattesamarbete och gemensamma standarder (t.ex. god förvaltning på skatteområdet) har blivit ett vanligt inslag i internationella diskussioner. I meddelandet anförs att EU:s finansministrar i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte betonade behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete, bl.a. skatteparadis, och efterlyste ett sanktionspaket. De betonade också att det behövs insatser för att uppnå god förvaltning på skatteområdet internationellt (transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens). Detta bekräftades vid . Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem, och att banksekretessens tidevarv var över. I förberedelserna inför reagerade många jurisdiktioner genom att uttrycka sin beredskap att tillämpa internationella normer för öppenhet och informationsutbyte. Vid möte definierade EU:s finansministrar god förvaltning på skatteområdet som respekt för principerna om transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens. Som framgår av kommissionens meddelande pågår arbetet med god förvaltning inom skatteområdet på flera fält. Också inom har förts en kamp mot skadlig skattekonkurrens inom projektet . Man försöker identifiera och avskaffa förmånliga beskattningsordningar i 30 medlemsländer. Man har också utvidgat detta till jurisdiktioner som inte är medlemmar i , och 35 sådana jurisdiktioner har gjort politiska åtaganden om att införa ett verkligt samarbete med om insyn och informationsutbyte i skattefrågor. Eftersom det förväntades att det på G20-mötet skulle utarbetas en förteckning över länder och jurisdiktioner som gjort otillräckliga framsteg vad gäller genomförandet av de standarder för transparens och effektivt informationsutbyte som lagt fram, har flera länder och jurisdiktioner antagit dessa standarder, däribland , , , , , , , , , och . Dessa länder har åtagit sig att leva upp till standard på skatteområdet och lämna upplysningar på begäran i skatteärenden utan avseende på om uppgifterna behövs i den egna beskattningsverksamheten eller omfattas av interna regler om banksekretess. standard föreskriver dock att mottagna upplysningar ska omfattas av sekretess. Direkt efter G20-mötet rapporterade om genomförandet av de internationellt överenskomna skattestandarderna i de jurisdiktioner som globala forum granskat. I EU:s relationer med tredje land framhålls principerna för god förvaltning på skatteområdet. EU har nära relationer med länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (, och ) och med . Den EU-lagstiftning som gäller inre marknaden är direkt tillämplig i EES-länderna, och innehåller bestämmelser som motsvarar om statligt stöd, och vars efterlevnad kontrolleras av EFTA:s övervakningsmyndighet. Liknande regler gäller för i enlighet med frihandelsavtal mellan och . Detta minskar risken för snedvridande skattekonkurrens, och kommissionen har ifrågasatt några schweiziska företagsskattebestämmelser som ger fördelar som kommissionen anser vara statligt stöd. EU har även pågående förhandlingar med om antibedrägeriavtal rörande skattebrott. I ljuset av den senaste tidens politiska utveckling har dessa förhandlingar utvidgats till att även omfatta informationsutbyte i administrativa skatteärenden enligt principer. har accepterat denna ändrade inriktning. Finansminister har i ett svar på en skriftlig fråga (2008/09:601) sagt följande om de förhandlingar som pågår med . När det gäller frågan om skadlig konkurrens på beskattningsområdet har jag framhållit det omfattande arbete som pågår för ökad transparens och ett ökat informationsutbyte inom detta område. Dessa frågor drivs inom såväl EU som och är aktivt på båda dessa arenor. Det är ett arbete där vi nu ser resultat i form av en ökad vilja hos länder som bland andra och att ingå avtal om informationsutbyte som öppnar sekretessen. På Ekofinmötet var frågan om det så kallade antibedrägeriavtalet som EU förhandlar om med uppe på dagordningen. Jag och mina europeiska ministerkolleger var då ense om att EU kan ställa höga krav på när det gäller transparens och informationsutbyte på beskattningsområdet och att vi kan förvänta oss ett avtal som kommer att ha god räckvidd inom detta område. Jag har även inom ramen för det samnordiska skatteparadisprojektet fått sätta min namnteckning på flera avtal som möjliggör informationsutbyte med jurisdiktioner som vi tidigare inte kunde få någon information ifrån, till exempel de . Det är ett alltjämt pågående projekt och vi kan förvänta oss fler avtal. Vid möte diskuterades meddelandet om god förvaltning på skatteområdet kort och information lämnades om de pågående förhandlingarna med om ett antibedrägeriavtal. Det tjeckiska ordförandeskapet säger i sitt pressmeddelande efter mötet att ministrarna kommer att återkomma till dessa frågor vid sitt möte . Utskottet kan konstatera att det pågår arbete på många fronter när det gäller att åstadkomma ökad transparens på skatteområdet och ett ökat informationsutbyte och stora framsteg har också gjorts . Inte minst har insatser gjorts för att få med i dessa processer. Arbete bedrivs med stor intensitet inom bl.a. och EU. deltar aktivt och kraftfullt i arbetet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), (), () och () anför: har varit ett av mest omtyckta skatteparadis med fler bolag än medborgare registrerade i landet. Landet har byggt upp en omfattande finansiell verksamhet som skött över 70 000 olika brevlådeföretag och andra institutioner åt utländska medborgare. Landet har varit känt för låga skatter, svag reglering av företagen och strikt banksekretess. Nummerkonton har existerat fram till , och först detta år, 2009, har åtgärder mot penningtvätt vidtagits. De fem största liechtensteinska bankerna har omkring 1 400 anställda, och många internationella banker har också etablerat sig i landet. () ägs av furstefamiljen. Precis som i lovar bankerna att inte lämna ut information om sina kunder. sålde en tidigare LGT-anställd stora mängder kontoutdrag till tyska myndigheter vilket ledde till en allmän europeisk debatt om furstendömet som skatteparadis. trädde EU:s s.k. sparandedirektiv i kraft i . Syftet med det nya direktivet var att personer som är bosatta inom EU-området inte ska kunna undgå beskattning av ränteinkomster genom att placera sparandet i ett annat EU-land. Därför måste nu alla banker inom EU rapportera utlänningars ränteinkomster till skattemyndigheten i de fall personerna är bosatta i något av medlemsländerna. Direktivet omfattar ränteinkomster från sparande på bankkonton och obligationer men även inkomster från fondsparande om fonden till betydande del består av räntebärande placeringar. Aktiesparande och försäkringssparande omfattas dock inte. Det innebär att ränteinkomster från sparande i bank och räntefonder ska beskattas i det land där en person är bosatt och skattskyldig. Den som bor i men har ett sparkonto i ett annat land ska beskattas för eventuella ränteinkomster i . De nya reglerna tillämpades första gången vid taxering. Vissa av EU-länderna begärde och fick undantag för informationsutbytet under en obestämd övergångsperiod. De skulle endast göra källskatteavdrag för ränteutgifterna vilka sedan redovisades anonymt till hemviststaten. De medlemsländer som begärde och fick undantag var , och . Motsvarande avtal med undantag har därefter gjorts mellan EU å ena sidan och var och en av staterna , , , och å den andra sidan. Någon artikel om förhållandet till skatteavtal finns dock inte i dessa avtal. har inte heller något skatteavtal med dessa länder. Sparandedirektivet omfattar endast fysiska personer och inte bolag, stiftelser etc. Reavinster på aktier och företagsinkomster är alltså undantagna. Genom att placera sina tillgångar i bolag kan fysiska personer undvika beskattning. Den finansiella krisen och presidentskiftet i har lett till att olika initiativ tas gentemot skatteparadisen i allmänhet och de europeiska, som , i synnerhet. Frågan diskuteras inom , EU och G20 senast vid i , då ledarna för de mäktigaste ekonomierna möttes. har avtal om informationsutbyte med skatteparadisen , och i men bara ett av dem har trätt i kraft, så än så länge kan verket inte beräkna vad som kan tänkas finnas på svenska konton där. Avtal har slutits även med och . Avtalen är resultatet av ett nordiskt projekt som syftar till att få till stånd avtal om utbyte av information med länder och territorier som har gjort åtaganden till om ökad transparens och utbyte av information i skatteärenden. Långt framskridna förhandlingar pågår med bl.a. , och . räknar med oredovisade utomlands. fick tillgång till en lista med ett hundratal namn på svenskar med konton i . Den listan har lett till skattebeslut och skattetillägg på sammanlagt ca . utreds ett drygt tjugotal ärenden på listan. uppgavs att skulle vara berett att lätta på sin strikta banksekretess och ansluta sig till för transparens och informationsutbyte. stod dock kvar på s.k. grå lista tillsammans med många övriga kända skatteparadis. Det äldsta grålistade skatteparadiset som alltså ännu inte implementerat ett internationellt godtagbart utbyte har stått på listan . Med andra ord behövs tydligare åtgärder än att deklarera sin vilja. Av bör inom ramen för EU-samarbetet kräva att landet fullt ut tillämpar sparandedirektivets informationsutbyte utan undantagsregler med samtliga medlemmar i . Vidare ska ett skatteavtal med slutas varigenom information om fysiska personers tillgångar också ska utbytas. Som ordförandeland måste också verka för att sparandedirektivet generellt sett förstärks med sådana skrivningar. Att varje land ska tvingas förhandla fram enskilda skatteavtal med denna skrivning är ingen bra ordning.