yttr · GW05AU6y · 2009-02-25 00:00:00 — kan emellertid en vändning nedåt noteras, och Arbetsförmedlingen gör bedömningen att sysselsättningsgraden kommer att minska mer bland ungdomar än bland övriga åldersgrupper. Det förklaras av att det blir svårare för ungdomar än för andra att ta sig in på arbetsmarknaden som de unga som redan fått in en fot där i ökande utsträckning kommer att blir arbetslösa. Ungdomar har oftare än äldre arbetstagare tidsbegränsade anställningar och de ungdomar som är tillsvidareanställda har ofta kortare anställningstid än sina äldre kolleger, vilket innebär att de, enligt grundprinciperna i LAS, löper större risk att bli uppsagda. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i propositionen tar ytterligare initiativ till att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden, bl.a. genom att göra det ännu lättare för ungdomar att kvalificera sig för nystartsjobb. Det sker genom att regeringen dels har infört en ramtidsbestämmelse som gör det möjligt för de ungdomar och andra som är kvalificerade för nystartsjobb att ta kortare arbeten utan att därmed behöva påbörja en ny kvalificeringsperiod, dels avser att utvidga ungdomskategorin som lättare kvalificerar sig för nystartsjobb till att gälla personer som fyllt 20 men inte . Även de förstärkningar av yrkesutbildningen på såväl gymnasie- som eftergymnasial nivå som regeringen föreslår kommer på ett positivt sätt att bidra till att ungdomars anställningsbarhet ökar och trösklarna in på arbetsmarknaden sänks. Erfarenhetsmässigt riskerar de som redan i inledningen av en lågkonjunktur står längst ifrån arbetsmarknaden att föras ännu längre ut i utanförskap när arbetsmarknaden viker nedåt. Utskottet välkomnar därför också den permanenta förstärkning av nystartsjobben som regeringen föreslår. För personer som fyllt och som kvalificerar sig för nystartsjobb fördubblas kompensationen till den arbetsgivare som anställer eller förlänger en anställning av en sådan person, vilket betyder att lönekostnaden blir ungefär hälften jämfört med en vanlig anställning. Därmed blir kompensationsgraden densamma som för de s.k. nyfriskjobben. Inte minst mot bakgrund av att flera av de forskare som deltog vid utskottets ovan nämnda hearing betonade att subventionerade lönekostnader ofta är helt nödvändiga för att de som befinner sig längst ifrån arbetsmarknaden ska ges en rimlig chans att kunna komma tillbaka framstår förstärkningen av nystartsjobben som särskilt angelägen. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att arbetslösa som är vilka enligt ett forskningsprojekt vid IFAU som rapporterades vid hearingen har särskilt svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden är berättigade till dubbel tid med nystartsjobb. Utskottet välkomnar också att utformningen av det tredje steget i jobb- och utvecklingsgarantin nu är på plats för att de som hamnat längst ifrån arbetsmarknaden trots lågkonjunkturen ska kunna delta i en meningsfull och samhällsnyttig sysselsättning efter sina egna förutsättningar. I sammanfattning avstyrker arbetsmarknadsutskottet de i motionerna Fi15 (s), Fi16 (v) och Fi17 (mp) framförda förslagen som berör utskottets beredningsområde. Utskottet ansluter sig i stället till de förslag och redan beslutade insatser som presenteras i proposition 2008/09:97. Utskottet anser dem vara väl avvägda, både vad gäller inriktning och omfång. Insatserna är ytterligare exempel på den nya linje i arbetsmarknadspolitiken som Alliansregeringen fört och som visat sig framgångsrik med konsekvent fokus på jobbskapande och matchning, snarare än på förmedling av åtgärder och bidrag. Utskottet utgår från att denna politik kommer att bidra med lösningar även i sämre tider på arbetsmarknaden. Utskottet känner sig också tryggt i förvissningen om att regeringen noga följer den vidare utvecklingen och, om så skulle visa sig bli nödvändigt, återkommer till med ytterligare förslag i linje med den förda politiken. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Reza Khelili Dylami (m), () och (). Avvikande mening (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: Vi tillstyrker inriktningen i de motioner som lämnats av Socialdemokraterna (2008/09:Fi15), (2008/09:Fi16) och (2008/09:Fi17) om behovet av kraftigare stimulanspaket mot jobbkrisen än det som den moderatstyrda regeringen presenterar i sin proposition. Våra motioner är inte identiskt lika men har en klar och tydlig gemensam inriktning. Vi har krävt att regeringen agerar mer kraftfullt för att motverka att finanskrisen övergår i en allvarlig jobbkris. Liknande krav har kommit från , , ordförande i regeringens finanspolitiska råd, och flera viktiga samhällsaktörer. Regeringen har avfärdat dessa förslag. När man nu slutligen kommit på andra tankar är resultatet tyvärr mycket urvattnat. Trots att den dramatiska händelseutvecklingen fortsatt med 37 000 personer varslade och 22 000 personer nyinskrivna enligt Arbetsförmedlingens statistik för så förstår eller förmår regeringen inte att prestera mer än ett magert paket som kommer att visa sig otillräckligt om krisen blir så allvarlig som de flesta bedömare utgår från. Vi anser att mer måste göras för att inte jobbkrisen ytterligare ska förvärras! I motionerna föreslås en rad olika åtgärder. Vi väljer att inte här ta ställning till enskilda förslag utan ser stora möjligheter i samtliga framlagda förslag. För Socialdemokraterna, ter det sig självklart att Arbetsförmedlingen måste få betydligt större resurser till utbildningsinsatser för att klara den utmaning arbetsmarknaden står inför. Vi ser också att ytterligare stora insatser behövs för dem som har allra svårast att få jobb. En hög utbildningsnivå och en aktiv arbetsmarknadspolitik är omistliga delar i den svenska modellen, där strävan är att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetslivet genom att bejaka strukturomvandling. Till skillnad från regeringen vill vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister fortsätta att bygga vidare på och förbättra denna modell där staten tar sin del av ansvaret för ett väl fungerande, utvecklande och demokratiskt arbetsliv. Den ökande arbetslösheten kommer tyvärr att göra effekterna av regeringens nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen allt mer tydliga och smärtsamma. Enligt statistik från hade a-kassorna nästan 500 000 färre medlemmar vid slut jämfört med när den borgerliga regeringens tillträdde. En visar också att ca 350 000 färre hade ett inkomstrelaterat skydd från arbetslöshetsförsäkringen om man jämför perioden 20062008 med perioden 20042006. Arbetsförmedlingens statistik visar att andelen inskrivna på förmedlingarna utan inkomstrelaterat skydd är uppe i , varav ca tre fjärdedelar står helt utan rätt till ersättning. Den låga nivån på taket i försäkringen och sänkningen av ersättningsnivån innebär dessutom att ännu färre har ett inkomstskydd som de faktiskt kan leva på: enligt SO hade endast en av fyra heltidsarbetslösa en ersättning som motsvarade av inkomsten. Som SO konstaterar har inkomstskyddet för normalinkomsttagaren därmed devalverats till att endast vara ett grundskydd. Undersökningar tyder också på att den faktiska ersättningsnivån för medelinkomsttagare ligger under nivån i många europeiska länder. Yrvaket börjar regeringen inse att utvandringen från a-kassorna riskerar att allvarligt förvärra både samhällsekonomin och situationen för hundratusentals enskilda. Men de förslag som aviserats är för lite och . Vi anser att arbetslöshetsförsäkringen måste förbättras bl.a. genom att fler tillförsäkras av inkomsten och genom att avgifterna sänks kraftigt så att fler kan tillgodogöra sig det inkomstskydd som försäkringen innebär. Arbetsförmedlingen konstaterar i sin prognos att ungdomar kommer att drabbas först och hårdast av den kommande jobbkrisen. Bedömningen är att ungdomsarbetslösheten kommer att öka kraftigt och vara uppe i ca 100 000 ungdomar utan jobb. Regeringen, som i propositionen knappt berör den överhängande risken för massarbetslöshet bland ungdomar, tycks inte förstå hur allvarligt det skulle vara om en hel ungdomsgeneration när de ska försöka få in en fot på arbetsmarknaden i stället tvingas direkt ut i arbetslöshet. De arbetsmarknadspolitiska förslag riktade mot att stävja ungdomsarbetslösheten som regeringen presenterar i propositionen är också uppseendeväckande magra. En marginell justering av åldersgränsen för nystartsjobb är det enda man har orkat med. Att notera är också att den förstärkning av nystartsjobben som införts inte gäller ungdomar. finns den generella nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga som fungerar som en stor subvention för företag som redan har många ungdomar anställda, men som knappast är det effektivaste sättet att få fler att anställa ungdomar. Tröskeleffekter medför snarare att arbetsgivare kommer att dra sig för att förlänga tidsbegränsade anställningar för ungdomar som passerar åldersgränsen. Vi i Socialdemokraterna, anser att det behövs ett ungdomspaket för framtiden som kan se till att inte regeringens passivitet inför ungdomsarbetslösheten risker att skapa en förlorad generation. Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Vi har tidigare lagt fram förslag om att bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Vi framför nu ett gemensamt förslag om att investera i 3 500 årsplatser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktas till unga . Vi vill avsätta för detta. För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv i både gymnasieskola, komvux och högskola. Redan nu föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller t.ex. vårdbiträden och yrkeslärare, men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi har ett gemensamt förslag om att ska riktas till traineeprogram i välfärden. Det räcker till ca 3 000 traineeplatser. Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott; att andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska. Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Ungdomar ska ha möjlighet både att komplettera sin gymnasieutbildning och att läsa in gymnasiet om de inte har gjort det. Vi är överens om att bygga ut högskolan med minst 3 685 platser, komvux med minst 4 700 platser och KY med minst 2 500 platser . Avvikande mening (s) (), (), (), (), () och () anför: I en gemensam avvikande mening till arbetsmarknadsutskottets yttrande har vi socialdemokrater, tillsammans med och företrädare, utvecklat vår gemensamma kritik av den moderatstyrda regeringens arbetsmarknadspolitik och presenterat gemensamma förslag som kan bidra till att snabbare ta ur jobbkrisen. I denna avvikande mening koncentrerar vi oss på de övriga socialdemokratiska satsningar som berör utskottets beredningsområde. är ett väl rustat land med goda förutsättningar för en bra utveckling med stark ekonomi och nya jobb. Men jobbkrisen och den moderatstyrda regeringens passivitet slår hårt mot svenska folket och konkurrenskraft. kommer nya besked om varsel och uppsägningar, konkurser och arbetslöshet. har antalet arbetslösa ökat med 20 000 personer, enligt SCB. Särskilt ungdomarna är hårt drabbade. hade enligt näst högsta ungdomsarbetslöshet. Det kallade utanförskapet 2006 har ökat med 5 000 personer. En halv miljon löntagare har redan trängts ut ur a-kassan som jobbkrisen fördjupas för . Socialbidragen ökar redan i två av tre kommuner. Den moderatstyrda regeringen skyller sitt misslyckande på finanskrisen. Men det var regeringen och inte finanskrisen som trängde ut en halv miljon människor ur a-kassan. Det är regeringen som har avvecklat tre fjärdedelar av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Det är regeringen som lagt framtidsinvesteringar åt sidan. Och det är regeringen som har satt stora skattesänkningar före en politik som skapar jobb. Regeringens passivitet inför krisen är oacceptabel. För oss är det självklart att en ansvarstagande politik för nya jobb går före stora skattesänkningar. Det är viktigt att vara aktiv och investera i det som skapar jobb. Regeringens passivitet leder till ökad arbetslöshet. Därmed blir underskotten ännu större . För att bekämpa jobbkrisen, stärka näringslivets konkurrenskraft och ge människor ökade möjligheter till arbete vill vi investera brett i utbildning. har närmare 80 000 löntagare varslats om uppsägning. Den som förlorar jobbet ska ha goda möjligheter att utveckla sin kompetens och stärka sin konkurrenskraft. Vi vill investera i 50 000 fler utbildningsplatser än regeringen i den kvalificerade yrkesutbildningen, komvux/yrkesvux, masterutbildningar på högskolan m.m. har goda möjligheter att stå sig väl i den globala konkurrensen om vi fortsätter att investera i kunskap på alla nivåer. Utnyttjar vi de sämre tiderna smart så står väl rustat och konkurrenskraftigt den dag konjunkturen vänder. Vi föreslår att Arbetsförmedlingen tillförs ytterligare i extra resurser för ett spetskompetenslyft. Yrkesarbetare ska t.ex. kunna gå specialistutbildningar och tjänstemän ska kunna gå en masterutbildning på högskolan. Utbildningen ska ske inom ett område där det antingen råder brist på arbetskraft eller förväntas göra det . Spetskompetenslyftet kan med fördel användas av dem som varslats om uppsägning. Resurserna ska främst användas för att bekosta köp av utbildning men kan även användas för att subventionera del av lön under studierna. Olika kombinationer av utbildningsinsatser ska kunna komma i fråga. Utbildningarna kan vara både praktiska och akademiska. De bör kunna vara allt från korta kurser på någon månad till lite längre utbildningar. Resurserna beräknas räcka för att 20 000 personer ska kunna få del av erbjudandet. Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktar sig till personer som sökt arbete är en effektiv åtgärd som uppvisat mycket goda resultat enligt utvärderingar av (). Utbildningarna håller hög kvalitet och ger människor yrkeskompetens som är efterfrågad av företag och på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Det kan t.ex. handla om maskinförare, anläggningsarbetare och restaurangpersonal. För att möta jobbkrisen och skapa möjligheter för fler människor att få en vidareutbildning föreslår vi 13 500 nya platser i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen . Praktikplatser för nyutexaminerade akademiker När jobbkrisen förvärras drabbas även unga välutbildade hårt. Vi har tidigare föreslagit en satsning på praktik och karriärcoachning om . Vi föreslår nu en ny särskild jobb- och praktiksatsning på statliga myndigheter riktad till de unga som är på väg att avsluta sina studier och som möter en hård arbetsmarknad. avsätts för denna satsning. Pengarna ska användas till att aktivt förmedla praktikplatserna, kvalitetskontrollera praktikplatserna, stimulera framväxten av nya praktikplatser och stimulera till jobb efter praktik. Satsningen innebär också en medfinansiering av praktiklön. Omkring 1 000 unga nyexaminerade akademiker bör kunna omfattas av satsningen. Jobb och praktik till ungdomar Vi vill genomföra breda investeringar för att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. För de unga som är långtidsarbetslösa och som saknar kontakter eller erfarenhet från arbetslivet vill vi införa 7 500 fler förstajobbetavdrag som ger den som anställer en långtidsarbetslös ungdom ett skatteavdrag som motsvarar två tredjedelar av lönen. Vi vill investera i 5 000 lärlingsutbildningar för långtidsarbetslösa ungdomar. Regeringens justerade arbetsgivaravgift för de företag som redan har unga anställda har visat sig vara mycket ineffektiv. Ungdomsarbetslösheten ökar kraftigt. Vi vill införa en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften för de företag och organisationer i både privat och offentlig sektor som anställer arbetslösa ungdomar. Ett jobblyft för arbetslösa För dem som har varit arbetslösa vill vi ge möjlighet till en kraftigt subventionerad anställning hos offentliga eller privata arbetsgivare. Investeringen motsvarar 10 000 platser. Vi vill förbättra tryggheten vid arbetslöshet genom att sänka kostnaderna för medlemskap i a-kassan kraftigt av kostnaden. Vi vill höja ersättningen vid arbetslöshet till och taket till per dag. Därtill vill vi reparera tryggheten vid sjukdom, stoppa utförsäkringarna och höja taket i sjukförsäkringen. Avvikande mening (v) () anför: I en gemensam avvikande mening till arbetsmarknadsutskottets yttrande har jag som företrädare för , tillsammans med Socialdemokraternas och företrädare, utvecklat vår gemensamma kritik av den moderatstyrda regeringens arbetsmarknadspolitik och presenterat gemensamma förslag som vi tror skulle kunna bidra till att snabbare ta ur jobbkrisen. I denna avvikande mening koncentrerar jag mig på de övriga vänsterpartistiska satsningar som berör utskottets beredningsområde. Den borgerliga regeringen har genomfört stora nedskärningar i och omstruktureringar av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen. Andelen arbetssökande som sysselsatts i utbildningar och andra program har minskat radikalt och de krympande resurserna har koncentrerats till långtidsarbetslösa. Trots av god konjunktur och stigande sysselsättning har en stor grupp människor förblivit arbetslösa. Det handlar om ungdomar, personer med funktionshinder, invandrade och äldre med få år kvar till pension. Dessa grupper kommer att knuffas än längre bak i kön då konkurrensen hårdnar om varje ledigt jobb och det finns gott om sökande som kommer direkt från ett annat jobb. Situationen förvärras ytterligare av att de nya, hårdare reglerna i sjukförsäkringen nu börjar få genomslag. Sjukskrivna som passerar tidsgränserna i den s.k. rehabiliteringskedjan kommer att skrivas in som arbetssökande, utan att Arbetsförmedlingen fått några särskilda resurser för att ge dem det stöd de behöver för att kunna hitta jobb. Mot bakgrund av de prognoser regeringen själv gör om arbetslöshetens utveckling under innevarande och kommande år är det häpnadsväckande att så lite extra resurser sätts in för att öka Arbetsförmedlingens kapacitet att erbjuda stöd och meningsfull sysselsättning till de arbetslösa. Det utökade förvaltningsanslaget på 300 miljoner är förstås både välkommet och nödvändigt, men långt ifrån tillräckligt. Vi i har i tidigare motioner beskrivit de satsningar vi vill göra inom arbetsmarknadspolitiken. Förslagen omfattar en generellt större volym för aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser såsom arbetsmarknadsutbildningar och subventionerade anställningar, liksom riktade insatser för grupper med särskilt stora svårigheter att få jobb. Därtill föreslår vi i en rad insatser som vi anser behövs för att möta den aktuella situationen med omfattande varsel och uppsägningar. Nedan beskrivs de insatser utöver de generella satsningarna på aktiv arbetsmarknadspolitik som är särskilt angelägna i rådande konjunkturläge. För att förhindra varsel och uppsägningar bör staten erbjuda ekonomiskt stöd till fortbildning av anställda i branscher med tillfälligt sviktande orderingång. I enlighet med vad har föreslagit bör de anställda som inte behövs i produktionen beviljas studieledighet och de lokala parterna komma överens om vilken typ av studier som är lämpliga. Efter genomgångna studier återgår de anställda till sitt jobb. Företaget finansierar utbildningen och staten står för ersättning till de studerande i enlighet med ersättningen från a-kassan. Eventuell ersättning utöver a-kassenivå är en förhandlingsfråga mellan parterna. Utbildningarna antas ha en genomsnittlig längd , och 25 000 personer omfattas i ett första skede. Det ger en utgift för staten på ca i utbildningsersättning. Vi i ser också behov av att återinföra ett arbetsmarknadspolitiskt program där aktivitetsstöd kan erbjudas för ettåriga högskolestudier som är arbetsmarknadspolitiskt motiverade. Även antalet platser i ett sådant program bör utgå ifrån vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Vidare är det viktigt att understryka betydelsen av tidiga arbetsmarknadspolitiska insatser. Trots vikande konjunktur finns fortfarande bristyrken. Det måste åter bli möjligt att erbjuda yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar även till dem som varit inskrivna , om det ger ökade möjligheter att få ett jobb. Också unga måste kunna erbjudas sådana utbildningar i ett tidigt skede. Dessa insatser ska inte ta utrymme från insatserna för långtidsarbetslösa vilka, som sagt, nu riskerar att få ännu svårare att hitta jobb. har att fördela medel för projekt som syftar dels till kompetensutveckling av anställda, dels till en ökning av möjligheterna att få jobb för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. gav besked att de EU-medel som till hälften finansierar projekten kan användas för att förhindra uppsägningar i krisdrabbade företag. Det är naturligtvis välkommet. har, som redovisades av generaldirektören vid hennes besök i utskottet , bett regeringen om att få använda en del av de medel som avsatts för att i någon mån möta varselhoten. Vi i anser att regeringen bör bevilja en sådan tidigareläggning av redan budgeterade projekt i den mån anser att det är lämpligt och möjligt att genomföra. Enligt Arbetsförmedlingens prognos kommer arbetslösheten framför allt att stiga bland ungdomar. Många unga kommer också att bli arbetslösa när deras visstidsanställningar inte förlängs. De unga som löper allra störst risk att bli långvarigt arbetslösa och som har särskilt svårt att hitta ett jobb är de som inte klarat gymnasiet. Vi i föreslår ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program i form av en särskild utbildningssatsning för arbetslösa unga som saknar gymnasieutbildning. Målet är att deltagarna ska klara av sin gymnasieexamen. Utbildningen ska anvisas av Arbetsförmedlingen och genomföras inom ramen för komvux. Deltagarna ska vara berättigade till aktivitetsstöd . Vi menar att 4 000 sådana utbildningsplatser borde inrättas . Betydelsen av tidiga insatser när det gäller unga ökar. Arbetsförmedlingen vill inte vänta med att erbjuda insatser för långtidsarbetslösa ungdomar. De vill kunna erbjuda praktik eller utbildning . Regeringen bör därför ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsammans med kommuner, föreningsliv och andra lämpliga samarbetspartner öka antalet praktikplatser för unga. Om det är motiverat och lämpligt bör sådana anvisningar kunna ske i ett tidigt skede. Att förvisas till passivitet i en lågkonjunktur är den sämsta tänkbara starten på vuxenlivet. Avvikande mening (mp) () anför: I en gemensam avvikande mening till arbetsmarknadsutskottets yttrande har jag som företrädare för , tillsammans med Socialdemokraternas och företrädare, utvecklat vår gemensamma kritik av den moderatstyrda regeringens arbetsmarknadspolitik och presenterat gemensamma förslag som vi tror skulle kunna bidra till att snabbare ta ur jobbkrisen. I denna avvikande mening koncentrerar jag mig på de övriga miljöpartistiska satsningar som berör utskottets beredningsområde. och världen befinner sig i allvarliga ekonomiska problem. Den globala finansiella krisen är långt ifrån över och dess verkningar kommer att påverka vardagen för många människor . Arbetslösheten kommer att fortsätta att stiga kraftigt under det närmaste året, och produktionen att minska. Regeringen kan inte lastas för uppkomsten av finanskrisen. Orsakerna är i mångt och mycket importerade från andra länder och ett resultat av oförsiktig utlåning, bristande regelverk och globala obalanser.