yttr · GX05SkU1y · 2009-11-05 00:00:00 — För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder tas de tidsgränser som gäller för avdrag för dubbel bosättning bort. Beskattningen av förmån av fri cykel slopas. Möjligheten att få skattereduktion för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Motionärerna anser att beslutet att slopa den särskilda löneskatten för personer som fyllt är orättvist eftersom människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter sällan orkar arbeta fram till dagens pensionsålder, och de föreslår att undantaget slopas. Skattereduktionen för husarbete ersätts med ett tidsbegränsat ROT-avdrag för upprustning av bostäder och en skol-ROT för renovering av skolor . Dessa båda förslag läggs fram tillsammans med Socialdemokraterna och . Ett yrkande om avdrag för medlemskap i a-kassa och fackförening framställs också i motion A394 yrkande 3 av m.fl. (v). I motion Fi262 yrkande 3 delvis, 8 och 9 av m.fl. (mp) avslås regeringens förslag om en förstärkning av jobbskatteavdraget, och det nuvarande jobbskatteavdraget trappas av för att öka progressiviteten i skattesystemet. Avtrappningen föreslås börja vid en inkomst på ca . Vid en inkomst på betyder avtrappningen en skattehöjning på . Avtrappningen görs från ca och ytterligare från 50 000. Motionärerna inför också en skattereduktion för föräldralediga, föräldraavdraget. Skattereduktionen ska vara utformad så att den i huvudsak ger samma skattelättnad som jobbskatteavdragets första tre steg. Skattereduktionen blir vid en föräldrapenning på före skatt . Beskattningen av förmånsbilar läggs först om så att den baseras på bilens koldioxidutsläpp och skärps sedan successivt. För dieselbilar höjs förmånen ytterligare som kompensation för högre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Nedsättningen av förmånsskatten för etanolbilar och för biogasbilar ligger kvar. Värdet av fritt drivmedel höjs från 1,2 till 2 gånger bränslepriset. Arbetsgivare får möjlighet att erbjuda sina anställda cykel som skattefri personalvårdsförmån. Skattereduktionen för husarbete ersätts med ett tidsbegränsat ROT-avdrag för upprustning av bostäder och en skol-ROT för renovering av skolor . Dessa båda förslag läggs fram tillsammans med Socialdemokraterna och . Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket leder till att fler människor ingår i arbetskraften. Genom sänkta marginalskatter för låg- och medelinkomsttagare bidrar avdraget också till ett ökat arbetsutbud för dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar också att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta eller att bedriva aktiv näringsverksamhet är avgörande för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar också individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. har i sin andra rapport bedömt att det tredje steget i jobbskatteavdraget är välmotiverat utifrån regeringens sysselsättningspolitiska målsättningar. Ett antal åtgärder har redan vidtagits för att få fler i arbete, t.ex. införandet av jobbskatteavdraget 2007 och förstärkningen av det i ett andra och tredje steg. står dock många utanför arbetsmarknaden. har dessutom den finansiella krisen på allvar slagit igenom på arbetslösheten, vilket riskerar att göra det ännu svårare för dem som redan står utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka. En förstärkning av jobbskatteavdraget är därför särskilt viktig i nuvarande konjunkturläge. Förstärkningen ökar de disponibla inkomsterna i hushåll där minst en person förvärvsarbetar, vilket leder till att konsumtionen stimuleras. Därmed dämpas sysselsättningsfallet på kort sikt. Ett förstärkt jobbskatteavdrag bidrar också till att fler håller sig kvar på arbetsmarknaden under lågkonjunkturen och främjar således en stark sysselsättningsökning i nästa konjunkturuppgång. Eftersom drivkrafterna till att söka arbete ökar i och med en förstärkning av jobbskatteavdraget hålls sökaktiviteten uppe. Detta bidrar till en stark sysselsättningsutveckling i nästa konjunkturuppgång och förbättrar förutsättningarna för en god rörlighet på arbetsmarknaden, vilket är nödvändigt för en kraftfull sysselsättningsökning. Ett förstärkt jobbskatteavdrag minskar därmed risken för att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Sammantaget medför en förstärkning av jobbskatteavdraget högre sysselsättning på kort sikt och inte minst på lång sikt eftersom drivkrafterna till arbete ökar. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det vid en jämförelse mellan en förvärvsarbetande och en pensionär med samma bruttoinkomst krävs ett jobbskatteavdrag för att nettoinkomsten ska bli likvärdig. Anledningen är att det stora flertalet förvärvsarbetande regelmässigt har resekostnader som faller under avdragsgränsen och andra kostnader för inkomstens förvärvande. Därutöver tillkommer som regel a-kasseavgift och ofta avgift till en fackförening. Utskottet delar regeringens bedömning att jobbskatteavdraget för personer som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt bör förstärkas med inom ramen för ett fjärde steg och att den nuvarande skattelättnaden för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt bör förstärkas i ett andra steg med . När det gäller förslagen om en avtrappning av jobbskatteavdraget och om skärpt progressivitet i skatteskalan finns det enligt utskottets mening inte anledning att överväga en sådan förändring. Marginalskattehöjningar inverkar negativt på arbetsviljan och motverkar den utveckling som enligt utskottets mening är önskvärd och nödvändig om ska klara att upprätthålla en rättvis, generös och offentligt finansierad välfärd. Beträffande skattelättnanden för utländska nyckelpersoner anser utskottet fortfarande att dessa regler bör behållas så länge grannländer bibehåller motsvarande regelverk. Motionärerna lägger gemensamt fram ett förslag om att skattereduktionen för husarbete ska ersättas med en tidsbegränsad skattereduktion för ROT-arbete i syfte att stimulera sysselsättningen inom byggsektorn. Utskottet vill framhålla att de relativt sett höga skatterna på arbete i har medfört att det ekonomiska utrymmet för hushållen att köpa tjänster såsom städning, barnpassning och trädgårdsskötsel liksom hantverkstjänster för ROT-arbeten varit litet och att detta har lett till att en stor del av hushållsarbetet har utförts av hushållen själva eller genom köp på den svarta marknaden. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. En utgångspunkt vid utformningen av skattereduktion har därför varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen utför själva eller köper svart i större omfattning. Genom en lägre skatt på marknadsproducerat hushållsarbete ökar individens möjligheter att arbeta med det han eller hon är bäst på. I stället för att utföra hemarbetet själv köper individen tjänsten och kan använda den frigjorda tiden till att öka antalet arbetade timmar på marknaden. Den reducerade skatten på hushållsarbete har således ökat arbetsutbudet och gör det lättare för den vita marknaden för hushållsarbete att konkurrera med den motsvarande svarta marknaden. Grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Fler korttidsutbildade kommer in på arbetsmarknaden, och såväl kvinnor som män får ökade möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. Genom att hushållen marknadsarbetar i större utsträckning, svartjobb omvandlas till vita jobb och sysselsättningen ökar i grupper med relativt hög arbetslöshet förbättras resursutnyttjandet i ekonomin som fler grupper i samhället stärker sin yrkesposition och ekonomiska situation. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man, som utskottet, ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. Utvidgningen av det permanenta husavdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturametoden har förstärkt effekten ytterligare. Utskottet avstyrker därför bestämt förslagen om att skattereduktionen för husarbete ska ersättas med en tillfällig stimulans för byggsektorn. Regeringens politik för full sysselsättning och en varaktig ökning av antalet arbetade timmar innehåller också åtgärder som syftar till att göra det lättare för arbetsgivare att anställa. En av dessa åtgärder gäller den särskilda löneskatten och innebär att äldre undantas från den i syfte att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare. I motionen från föreslås att detta undantag slopas eftersom alla inte har möjlighet att fortsätta att arbeta efter att man uppnått . Enligt utskottets uppfattning är avsikten inte att skapa en förmån för de berörda utan i stället att stimulera till fortsatt deltagande i arbetslivet för att stärka möjligheter att möta de påfrestningar som den demografiska utvecklingen kommer att leda till. Utskottet anser att detta undantag bör behållas. Utskottet är inte berett att skapa ett skatteundantag som syftar till att cyklar ska kunna erhållas som en skattefri löneförmån. Ett sådant undantag leder till gränsdragnings- och kontrollproblem och kan kritiseras från fördelningspolitisk synpunkt eftersom det är en levnadskostnad som skattesubventioneras. Det är inte rimligt att anställda ska få sina levnadskostnader subventionerade som andra grupper lämnas utanför. Utskottet har medverkat till att avdraget för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning förändrats i syfte att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden och bidra till att förstärka möjligheterna till regional utveckling. Förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning förtydligades och förenklades, och tidsgränserna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning förlängdes. De nya reglerna trädde i kraft . Utskottet är inte berett att tillstyrka någon förändring av dessa regler och avstyrker därför motionsyrkandet. Med det anförda och då utskottet inte heller i övrigt är berett att tillstyrka de förslag som läggs fram i motionerna avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Skatter på kapitalägande kapital och egendomsskatter Utskottets förslag i korthet Utskottet delar de bedömningar som regeringen redovisar i fråga om skatter på kapitalägande och avstyrker motionsyrkanden om att förmögenhetsskatten ska återinföras och att boendebeskattningen ska ändras. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Två framträdande förändringar i beskattningen av kapital och andra tillgångar som har genomförts är att förmögenhetsskatten har avskaffats och att den statliga fastighetsskatten på boendet har ersatts med en fastighetsavgift. Slopandet av förmögenhetsskatten beslutades av och gavs verkan fr.o.m. (prop. 2007/08:26, bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92). Förmögenhetsskatt togs ut av den skattepliktiga förmögenheten över ett fribelopp om för enskilda fysiska personer och för sambeskattade par. Sambeskattade föräldrar respektive ensamföräldrar sambeskattades med sina hemmavarande barn . Juridiska personer var med några få undantag inte skattskyldiga till förmögenhetsskatt. I och med slopandet av förmögenhetsskatten och den därtill knutna gamla begränsningsregeln utmönstrades de sista resterna av sambeskattning i skattesystemet. Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. kan avgiftsnivåerna beräknas bli uppräknade till respektive . Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som skedde i och med övergången till systemet med en avgift 2008 finansieras inom bostadssektorn genom förändringar i beskattningen av kapitalvinster på bostäder. Kapitalvinstskatten för privatbostäder har höjts från till , ett tak på för uppskovsbelopp har införts och uppskovsbeloppen har räntebelagts med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Omläggningen till en fastighetsavgift medförde att ägare av tomtmark med småhus som värderats till och som därmed saknar byggnadsvärde även fortsättningsvis skulle vara kvar i systemet med fastighetsskatt. Detsamma kom att gälla för tomtmark som visserligen är bebyggd med ett småhus men där byggnaden inte ägs av samma person som äger marken. Det typiska exemplet på en sådan tomt är en arrendetomt med ett hus på s.k. ofri grund. I budgetpropositionen (avsnitt 7.2.3.1 Vissa fastighetsrättsliga frågor) redovisar regeringen ett kommande förslag som syftar till att undanröja skillnader i beskattningen beroende på värdet på en bostadsbyggnad och formen för ägandet och att boende i dessa boendeformer inte kunnat omfattas av den skattereduktion för fastighetsavgift som gäller för pensionärer. För att finansiera avskaffandet av statlig fastighetsskatt för de aktuella fastigheterna bör taket för uppskovsbelopp vid kapitalvinstbeskattning sänkas från till . kommer att påbörja behandlingen av regeringens förslag till de lagändringar som behövs (prop. 2009/10:33). I budgetpropositionen redovisar regeringen ytterligare några lagförslag som är avsedda att behandlas i . Det gäller anpassning till internationella förhållande av uttag av stämpelskatt vid partiell delning och vid förfaranden enligt utländsk rätt som motsvarar partiell delning av bolag (avsnitt 7.2.3.2 Stämpelskatt vid vissa förvärv). Även detta lagförslag (prop. 2009/10:9) kommer att behandlas av skatteutskottet. Vidare redovisas ett lagförslag som innebär att den som flyttar från till ett annat land inom EES-området inte ska beskattas i samband med utflyttningen för vinst på andelar för vilka beskattningen tidigare skjutits med tillämpning av reglerna för andelsbyten. (avsnitt 7.2.3.3 Beskattning av andelsbyten vid utflyttning). Lagförslaget har lämnats till (prop. 2009/10:24). I avsnittet om kapital och egendomsskatter redovisar regeringen även den pågående beredningen av två avslutade utredningar: Stiftelse- och föreningsskatteutredningen (SOU 2009:65) och (SOU 2009:59). Båda utredningarna är föremål för remissbehandling. En huvudsaklig uppgift för den förstnämnda utredningen har varit att utarbeta ett modernt och ändamålsenligt system för beskattningen av stiftelser och föreningar med enkla och likformiga regler. har i enlighet med sina direktiv lagt fram förslag till lagregler för en modell för skattereduktion för fysiska och juridiska personer för gåvor till forskning och ideell verksamhet. I två motioner föreslås ett återinförande av förmögenhetsskatten. Enligt Socialdemokraternas motion Fi260 yrkande 14 av m.fl. (s) ska förmögenhetsskatt tas ut på en förmögenhet för ensamstående och för sammanboende. Uttaget av förmögenhetsskatt ska vara högst för ensamstående och för tvåpersonershushåll. Begränsningsregler ska införas för att hindra att sammanlagt av inkomsten går bort i skatt. Det ska även finnas en begränsning av uttaget av förmögenhetsskatt på fastigheter. Tillgångar i företag ska med vissa undantag vara fria från förmögenhetsskatt. Förslaget beräknas öka budgetens inkomstsida med 20102012. Enligt motion Fi299 yrkande 18 av m.fl. (v) ska förmögenhetsskatt tas ut med skattesatsen på fastigheter och på övriga skattepliktiga tillgångar. Ett fribelopp om ska gälla för ensamstående och 3 miljoner för sammanboende. Förslaget beräknas öka budgetens inkomstsida med . I sina budget- och skattemotioner presenterar Socialdemokraterna, ett gemensamt förslag till ändringar i boendebeskattningen. Det är motionerna Fi260 yrkande 32 av m.fl. (s), Fi261 yrkande 16 och Fi299 yrkande 17 av m.fl. (v) samt Fi262 yrkande 13 av m.fl. (mp). När det gäller enklare bostadshus och bostadshus på ofri grund delar motionärerna regeringens bedömningar men anser att finansieringen inte bör göras inom uppskovssystemet utan inom ramen för den samlade beskattningen av kapital och fastigheter. Motionärernas förslag till ändringar i boendebeskattningen innebär att en fastighetsskatt om ska införas på villor med taxeringsvärden . Begränsningsregeln ska utvidgas så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt. Fastighetsskatten för hyreslägenheter och bostadsrätter ska enligt förslaget sänkas från till , och neutraliteten mellan olika boendeformer ska utredas. Motionärerna vill även, som ett första steg, slopa räntebeläggningen av bostadsuppskov för belopp lägre än . Räntebeläggningen av uppskov bör enligt motionärerna successivt tas bort, om det statsfinansiella läget tillåter det och det kan finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. I den föreslagna omläggningen ingår också ett förslag om att höja kapitalvinstskatten vid avyttring av bostaden från till . Utskottet delar regeringens bedömningar i fråga om behovet av ändringar i reglerna om den kommunala fastighetsavgiften (avsnitt 7.2.3.1 vissa fastighetsrättsliga frågor) och övriga redovisade bedömningar (avsnitten 7.2.3.2 Stämpelskatt vid vissa förvärv och 7.2.3.3 Beskattning av andelsbyten vid utflyttning). Som redovisats ovan kommer skatteutskottet att påbörja behandlingen av de lagförslag som behövs för att genomföra åtgärderna. Utskottet tar starkt avstånd från Socialdemokraternas och respektive förslag om ett återinförande av förmögenhetsskatten. Alltför ofta har svenska uppfinningar och innovationer en viktig faktor bakom investeringsnivån kommersialiserats i andra länder och lett till nya jobb utomlands i stället för i . Bristen på riskvilligt kapital, bl.a. orsakad av det tidigare höga svenska skatteuttaget på kapital i form av förmögenhetsskatt, har bidragit till denna negativa utveckling. Avskaffandet av förmögenhetsskatten var därför av grundläggande betydelse i den satsning på företagande och för att stimulera viljan att investera i som präglar arbetet . Förutom nämnda olägenheter med förmögenhetsskatten var den också en skatt med stora tekniska brister. Tillgångar behandlades inte likformigt, vilket gav upphov till kryphål som uppmuntrade till skatteplanering, framför allt bland dem med stora kapitaltillgångar och resurser. konstaterade i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) att den smala basen för förmögenhetsskatten till följd av många undantag och nedsättningar skapade starka incitament till rent skattebetingade beslut hos hushåll och i företag, såväl legala som illegala. De regler som syftade till att lyfta bort arbetande kapital i företag från förmögenhetsskatten gav upphov till besvärliga gränsdragningsproblem. Kapital som i själva verket var avsett för näringsverksamheten riskerade att bli behandlat som ägarens egen kapitalplacering vid förmögenhetsbeskattningen. Detta kunde bli påtagligt hämmande vid tillfällen då likviditeten i ett litet företag var högre än vanligt, t.ex. till följd av omstruktureringar. Någon tillfredsställande lösning för att komma till rätta med den typen av gränsdragningsproblem hade inte varit möjligt att åstadkomma, eftersom det alltid måste till bedömningar i varje enskilt fall där och den skattskyldige kunde ha olika uppfattningar. Förmögenhetsskatten gav även upphov till problem för boende i egna hem med snabbt stigande taxeringsvärden, inte minst för personer som betalat av sina småhus och därför måste börja betala förmögenhetsskatt. Sammanfattningsvis vill utskottet mycket bestämt avråda från ett återinförande av förmögenhetsskatten och avstyrker motionerna Fi260 yrkande 14 och Fi299 yrkande 18. Vad gäller förslaget från Socialdemokraterna, om olika ändringar i boendebeskattningen vill utskottet framhålla att den förutvarande statliga fastighetsskattens konstruktion med dess starka koppling till taxeringsvärdet gjorde att skatten i samband med kraftigt stigande marknadspriser ledde till en oacceptabelt hög och snabbt ökande skattebörda som för många kunde bli förödande för boendeekonomin. För att komma till rätta med de värsta olägenheterna infördes successivt olika former av utjämnings- och begränsningsregler. I likhet med den numera slopade förmögenhetsskatten och de begränsningsregler som var kopplade till den komplicerades begränsningsreglerna för fastighetsskatten genom att de byggde på sambeskattning på hushållsnivå. Genom systemet med en fastighetsavgift har skatteuttaget på boendet sänkts som avgiftens konstruktion gör att de avgiftsskyldiga bättre kan förutse kostnaderna för det egna boendet även på . Oppositionspartiernas förslag till ändringar i boendebeskattningen har inte klargjorts i sina detaljer, men redan som förslaget har presenterats i motionerna framgår att det åtminstone delvis innebär återgång till det tidigare systemet. För dem som skulle drabbas av de föreslagna skärpningarna i det årliga skatteuttaget uppstår förutom det högre skatteuttaget samma problematik med oförutsebarhet som var kännetecknande för den tidigare statliga fastighetsskatten på boendet. Förslaget är till sin utformning sådant att det kan ses som ett första steg till ett återinförande av den tidigare fastighetsskatten, något som skulle drabba betydligt fler personer än enligt förslagets nuvarande utformning. Utskottet noterar också att motionärerna redan har tagit ställning för att skärpa beskattningen av vinster vid försäljning av egna hem och bostadsrätter och att minska det procentuella skatteuttaget för vissa boendeformer utan att först avvakta den utredning av neutraliteten i beskattningen av olika boendeformer som de vill genomföra. Trots svårigheterna att administrera dagens uppskovssystem med de geografiska utvidgningar som varit nödvändiga för att tillgodose EG-rätten vill motionärerna också påbörja ett arbete med att göra uppskovssystemet än mer attraktivt. Detta är inte förenligt med ambitionerna att förenkla skattesystemet och att undvika olika uppskovsregler i skattesystemet. De riktlinjer för skattepolitiken som antagits av innebär förutom en strävan mot enklare regler bl.a. att beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och att på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Sammanfattningsvis anser utskottet att motionärernas förslag om olika förändringar i boendebeskattningen inte kan tillgodose de krav som bör ställas på en rättvis, förutsebar och administrativt väl fungerande boendebeskattning. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Fi260 yrkande 32, Fi261 yrkande 16, Fi262 yrkande 13 och Fi299 yrkande 17. Skatter på kapitalanvändning företagsskatter Utskottets förslag i korthet Utskottet delar de bedömningar som regeringen redovisar i fråga om företagsbeskattningen och avstyrker motionsyrkanden om höjd bolagsskatt, riskkapitalavdrag, tonnageskatt och uttagsbeskattning av kooperativa vindkraftverk. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp).