yttr · GX05SkU1y · 2009-11-05 00:00:00 — 2009/10:SkU1 Skattefrågor i budgetpropositionen har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen och de motioner som behandlas i ärendet, allt i de delar som berör skatteutskottets beredningsområde. I detta yttrande behandlar utskottet skattefrågor i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution behandlas i yttrande SkU2y. Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster . Härvid instämmer utskottet i de bedömningar och övriga överväganden som regeringen redovisar. Detta innebär att följande förändringar kommer att genomföras på skatteområdet. Jobbskatteavdraget för personer som inte har fyllt förstärks med . För en person med genomsnittliga inkomster ger jobbskatteavdraget härefter en sammantagen skattesänkning på ca . Det förhöjda grundavdraget för personer som har fyllt förstärks med . Förstärkningen ger en skattelättnad med ca för en pensionär med full garantipension. Reglerna om fastighetsavgift ska justeras för att även ägare till bostadshus som saknar taxeringsvärde och bostadshus på ofri grund ska omfattas av fördelarna med reglerna. Några förslag avser anpassningar till EG-rätten och andra internationella förhållanden inom kapitalbeskattningens och företagsbeskattningens områden. Det gäller bl.a. beskattningen av andelsbyten vid utflyttning, regler om avdrag för slutliga förluster i utländska dotterföretag och förfarandet för prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Vidare fullföljs lagstiftning som regeringen har aviserat i skrivelser till . Det gäller ett förslag om skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn och ändrade regler om beskattning av vissa penninglån och av underskottsföretag. Det fortsatta arbetet med kapitalbeskattningen och företagsbeskattningen berör bl.a. beskattningen av stiftelser och föreningar, den skattemässiga behandlingen av gåvor till forskning och ideell verksamhet och olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn. Den generella koldioxidskatten höjs för att bl.a. finansiera slopandet av avfallsförbränningsskatten. Vidare höjs koldioxidskatten i två steg på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Motsvarande höjningar görs även för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procentsregeln fasas ut, och återbetalningen av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner sänks. Den aviserade sänkningen av koldioxidbeskattningen av bränslen inom handelssystemet skjuts . Koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning höjs stegvis till den generella koldioxidskattenivån. Energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen struktureras om efter bränslets energiinnehåll. Energiskatt införs på fossila bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer i sektorer där energiskatten är noll. Energiskatten på dieselolja höjs i två steg med sammanlagt per liter. Avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i havsbaserad vindkraftverk slutförs. Avfallsförbränningsskatten slopas fr.o.m. . Skattefriheten för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. som förbrukas som bränsle för uppvärmning samt för biogas som förbrukas som drivmedel villkoras av att bränslena uppfyller hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi. Nuvarande undantag från skatteplikt för biogas ersätts med avdrag i den skattskyldiges skattedeklaration eller med återbetalning av skatten. Gränsen för att medge koldioxid- och energiskattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeproduktion sätts vid en verkningsgrad vad gäller el om . Till följd av denna förändring slopas den nuvarande successivt ökande koldioxidskattelättnaden för kraftvärmeproduktion med en verkningsgrad vad gäller el om och . Inom fordonsbeskattningen ökas koldioxidrelateringen. Personbilar med bättre miljöegenskaper befrias från fordonsskatt från det att bilen togs i bruk . Miljöfaktorn för dieseldrivna personbilar görs om till ett fast miljötillägg, och dessutom ändras storleken på bränslefaktorn. Fordonsskatten för de bilar som beskattas efter vikt höjs för bensindrivna personbilar och sänks för dieseldrivna personbilar . Fordonsskatten för tunga bussar och tunga lastbilar sänks till EU:s minimiskattenivåer för tunga lastbilar. Lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar som tas i bruk efter 2010 inordnas i den koldioxidbaserade fordonsskatten. Fordonsskatten för tunga elhybridbussar sänks till samma skattenivå som gäller för bensindrivna tunga bussar. Skatten på gödselmedel slopas. Nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för tjänster, återbetalning till utländska företagare och periodisk sammanställning införs. I yttrandet lämnas avvikande meningar och ett gemensamt särskilt yttrande från utskottets ledamöter från Socialdemokraterna, Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken och de åtgärder som bör vidtas och föreslår att Socialdemokraternas, och förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Regeringen anför att det låga resursutnyttjandet, det kraftiga och fortsatta sysselsättningsfallet och den minskade risken för de offentliga finanserna motiverar ytterligare krisåtgärder. Åtgärderna inriktas på att dämpa fallet i sysselsättningen, förhindra att arbetslösheten biter sig fast och värna välfärdens kärna. Därutöver föreslår regeringen bl.a. åtgärder för fler och växande företag. Efterfrågan och sysselsättningen stimuleras genom att krisens effekter på hushållens disponibla inkomster dämpas. Ett fjärde steg i jobbskatteavdraget införs. Skatten sänks för pensionärer. Företagarnas egenavgifter sänks. De föreslagna skattesänkningarna ökar hushållens disponibla inkomster med och bidrar till att den privata konsumtionen hämtar sig 2010. Ett förstärkt jobbskatteavdrag är inte bara ett sätt att upprätthålla hushållens disponibla inkomster och därigenom dämpa fallet i sysselsättningen och tidigarelägga uppgången. Ett förstärkt jobbskatteavdrag medför också en snabbare och större sysselsättningsökning, inte minst när läget på arbetsmarknaden förbättras, eftersom det blir mer lönsamt att arbeta. Det ökar arbetsutbudet och förbättrar lönebildningen och rörligheten på arbetsmarknaden. En förstärkning av jobbskatteavdraget bidrar därmed till en högre sysselsättning även efter 2010. De åtgärder som regeringen redan genomfört och de som man nu föreslagit, tillsammans med det föreslagna fjärde steget i jobbskatteavdraget, bedöms bidra till 150 000 fler varaktigt sysselsatta, varav de fyra stegen av jobbskatteavdraget bedöms stå för drygt hälften av sysselsättningsökningen. Den sänkta skatten för pensionärer och det höjda bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning lindrar krisens effekter för dessa grupper och bidrar till ökad ekonomisk trygghet. Tillsammans med jobbskatteavdraget har dessa reformer gynnsamma fördelningspolitiska effekter. Välfärdssystemen finansieras solidariskt med skattemedel. För att upprätthålla legitimiteten och förtroendet för transfereringssystemen är det viktigt att utbetalningar sker och enbart till personer som är berättigade till stöd. Det är därför fortsatt viktigt att bl.a. myndigheternas arbete med att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen fortskrider och att arbetet med att bekämpa svartarbete och annat skattefusk integreras i den löpande verksamheten. Regeringen arbetar aktivt vidare med dessa frågor. Riskkapitalverksamhet bedrivs inte sällan i form av handelsbolag. Regeringen föreslår skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar i handelsbolag som ägs av aktiebolag eller andra juridiska personer. Aktiebolags och andra juridiska personers indirekta ägande av näringsbetingade andelar genom handelsbolag likställs därmed med direktägande. På så sätt ökar likformigheten som reglerna förenklas och skatteplanering motverkas. Konkurrenskraften för företag som inte skatteplanerar förbättras. För att förstärka de gröna näringarnas konkurrenskraft föreslås flera förändringar, bl.a. slopande av handelsgödselskatten och sänkning av egenavgifterna. Sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster kan bidra till ökad sysselsättning genom reducerat svartarbete och genom att det underlättar för hushållen att gå från hemarbete till förvärvsarbete. Regeringen vill undersöka möjligheten att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på vissa tjänster. En utredare kommer därför att få i uppdrag att utreda om en reducerad mervärdesskattesats kan införas i vissa delar av tjänstesektorn fr.o.m. . Utredaren ska närmare analysera en lämplig avgränsning av de aktuella tjänsterna, skattesatsnivån samt utarbeta ett lagförslag. På mervärdesskatteområdet aviseras vidare ett kommande förslag om nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för tjänster m.m. Vidare redovisas arbetsläget vad gäller utredningen som omfattar mervärdesskatt och ideella föreningar m.m. En företagsskatteutredning tillsätts i syfte att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mera lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik, som exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Skattereglerna ska bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen (antalet arbetade timmar) genom ökat arbetsmarknadsdeltagande, genom att personer som redan har arbete ökar sitt arbete och genom ökad utbildning och kompetens hos dem som arbetar. Skattereglerna ska ge goda villkor för investeringar i , genom att attrahera utländska företags lokalisering till och investeringar i och genom att företag som redan är verksamma i ökar sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Skattepolitiken ska utformas så att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd och högre sysselsättning säkerställs. Skattereglerna ska bidra till att negativa miljö- och folkhälsoaspekter fångas upp i prisbildningen på olika marknader genom internalisering av s.k. negativa externa effekter. Korrigeringar av sådana effekter bör ske på ett så effektivt sätt som möjligt med beaktande av andra krav på skattesystemet. På miljöområdet ska skatterna samordnas med andra styrmedel exempelvis handel med utsläppsrätter så att miljöstyrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Principen om att förorenaren ska betala ska gälla. Skattereglerna ska utformas så att de stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Skattepolitiken ska vidare tillgodose fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld. Skatterna ska finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt med bevarande av den samhällsekonomiska balansen. Utifrån detta fiskala krav ska skattereglerna utformas på ett så enkelt sätt som möjligt med beaktande av målet om hög välfärd och hög varaktig sysselsättning. Med beaktande av hållpunkterna ska skattereglerna vara generella och existerande särregler (skatteutgifter) löpande prövas för att förenkla systemet och för att skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. Skatteregler och åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett EG-rättsligt perspektiv. På inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) drivs vidare. I arbetet ska nyttan av förenklingar för företagen beaktas liksom behovet av att värna skatteintäkterna. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. De fem hållpunkterna med sin koppling till den ekonomiska politiken pekar i första hand ut vad som är angeläget, medan de fem kraven har sin tyngdpunkt på det som bör undvikas. En i förhållande till hållpunkter och krav framgångsrik skattepolitik utmärks därmed i första hand av att hållpunkterna förstärks medan avvikelserna från kraven bör vara så begränsade som möjligt. I relation till riktlinjerna tar de åtgärder som aviseras i budgetproposition sikte på att ge bättre förutsättningar för en varaktigt högre sysselsättning genom det förstärkta jobbskatteavdraget. I det aktuella ekonomiska läget bidrar jobbskatteavdraget inte bara till att främja en varaktigt hög sysselsättning utan även till att förstärka efterfrågan i ekonomin. Därigenom bromsas sysselsättningsfallet och nästa sysselsättningsuppgång påskyndas. Företagsskatteåtgärderna bidrar till ett mer rättvist och legitimt skattesystem genom de åtgärder mot avancerad skatteplanering som aviseras. Dessa åtgärder bidrar också till att stabilisera skatteintäkterna, och därmed ökar hållbarheten i de offentliga finanserna. Den generella och rättvisa välfärden förstärks genom den utbyggda skattelättnaden för pensionärer. Den företagsskatteutredning som aviseras ska undersöka olika möjligheter att främja varaktigt högre sysselsättning, förbättra villkoren för företagande och investeringar och bidra till hållbara finanser och skatteregler som är hållbara och försvarbara i förhållande till EU. Som en del av de förändringar i bostadsbeskattningen som aviseras ingår en viss begränsning av möjligheten till uppskov med skatt på kapitalvinster. Därmed reduceras inslaget av uppskjuten beskattning i de svenska skattereglerna. I Socialdemokraternas motion Fi260 yrkandena 10, 11 och 30 av m.fl. (s) anförs att behöver en ny färdväg för att klara jobben, välfärden och de offentliga finanserna. Motionärerna vill göra skatterna rättvisare och föreslår därför att en förmögenhetsskatt införs, att fastighetsskatten görs rättvisare och att de som tjänar mer än inte får något jobbskatteavdrag. De accepterar inte att en pensionär ska betala högre skatt än en löntagare vid samma inkomst. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre inkomst, men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta skapar både solidarisk omfördelning och trygghet. Motionärerna föreslår också att ett tiopunktsprogram mot skattefusk och ekobrott genomförs. Förslaget läggs fram tillsammans med och . I motioner Fi299 yrkande 1 av m.fl. (v) och Fi261 yrkande 17 av m.fl. (v) anförs att målsättningen är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som ska finansieras via skatterna. De vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Skattesystemet måste vidare vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har få undantag. Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den rödgröna oppositionens gemensamma mål är att utsläppen i ska minska till 2020 i förhållande till nivå. Målet avser de sektorer som inte ingår i EU:s system för utsläppshandel, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk och vattenbruk samt delar av industrin. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Till 2050 ska utsläppen av växthusgaser i reduceras i förhållande till nivå. Motionärerna föreslår också att ett tiopunktsprogram mot skattefusk och ekobrott genomförs. Förslaget läggs fram tillsammans med Socialdemokraterna och . I motion Fi262 yrkande 3 (delvis) och 11 av m.fl. (mp) anförs att det behövs en skattepolitik som syftar till att ge människor ökad frihet, större rättvisa och drivkrafter att medverka till ett hållbart samhälle. Skattepolitiken måste i större utsträckning än anpassas efter de utmaningar som samhället står inför. menar att skattepolitiken i större utsträckning behöver användas för att klara klimat- och miljömål. Skatteväxlingen som genomfördes i under förra mandatperioden lyfts fram internationellt som ett föredöme. föreslår klimat- och energirelaterade skattehöjningar på . Pengarna som genereras behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtrafik, forskning och utveckling och klimatanpassning av bostäder. Det är investeringar som gör att klimatmålen som ekonomin kan utvecklas och nya jobb skapas. Förslaget om kraftigt höjda klimat- och energiskatter innebär att kraftigt höjda inkomstskatter varken är nödvändiga, möjliga eller önskvärda. Motionärernas ambition är att låg- och medelinkomsttagare inte bör få någon inkomstskattehöjning. är skatter ett viktigt sätt att omfördela resurser i samhället. Motionärerna föreslår också att ett tiopunktsprogram mot skattefusk och ekobrott genomförs. Detta förslag läggs fram tillsammans med Socialdemokraterna och . Utskottet ställer sig bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på skatteförslagen i de olika budgetalternativen. Förstärkt jobbskatteavdrag och ytterligare sänkt skatt för pensionärer Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att jobbskatteavdraget bör förstärkas med för att dämpa fallet i sysselsättningen och påskynda den kommande uppgången samt stimulera arbetsutbudet och öka den varaktiga sysselsättningen. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att skattelättnaden för den som fyllt bör förstärkas i ett andra steg med . Förslaget bör innebära att alla personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång och som betalar skatt får en skattesänkning. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Regeringen bedömer (avsnitt 7.2.1.1 Förstärkt jobbskatteavdrag) att jobbskatteavdraget bör förstärkas i ett fjärde steg med för att dämpa fallet i sysselsättningen och påskynda den kommande uppgången. Det förstärkta jobbskatteavdraget stimulerar också arbetsutbudet och ökar därmed den varaktiga sysselsättningen. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden och bidrar genom sänkta marginalskatter till ett ökat arbetsutbud för dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar också att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är avgörande för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar dessutom individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. En förstärkning av jobbskatteavdraget är enligt vad som anförs särskilt viktig i nuvarande konjunkturläge. Förstärkningen ökar hushållens disponibla inkomster, vilket leder till att konsumtionen stimuleras och sysselsättningsfallet dämpas. Ett förstärkt jobbskatteavdrag bidrar också till att fler håller sig kvar på arbetsmarknaden under lågkonjunkturen och främjar således en stark sysselsättningsökning i nästa konjunkturuppgång. Eftersom drivkrafterna till att söka arbete ökar i och med en förstärkning av jobbskatteavdraget hålls sökaktiviteten uppe. Detta, i kombination med ett ökat arbetsutbud, bidrar till en stark sysselsättningsutveckling i nästa konjunkturuppgång och förbättrar förutsättningarna för en god rörlighet på arbetsmarknaden, vilket är nödvändigt för en kraftfull sysselsättningsökning. Ett förstärkt jobbskatteavdrag minskar därmed risken för att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Regeringen bedömer vidare (avsnitt 7.2.1.2 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer) att skattelättnaden för personer som vid årets ingång har fyllt bör förstärkas i ett andra steg med . Det kommande förslaget bör träda i kraft . sänktes skatten för de flesta pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag vid taxerade förvärvsinkomster upp till ca . För att ytterligare förstärka pensionärernas disponibla inkomster bör det förhöjda grundavdraget för pensionärer utökas så att skatten sänks med ytterligare . Det kommande förslaget bör innebära att alla personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång och som betalar skatt får en skattesänkning. Förstärkningen bör ge en skattesänkning med ca för en pensionär med full garantipension. För utformningen av det ytterligare förhöjda grundavdraget bör en utgångspunkt vara det sätt på vilket pensionerna skrivs ned 2010. minskar de prisbasbeloppsindexerade garantipensionerna nominellt . De följsamhetsindexerade inkomst- och tilläggspensionerna minskar . Detta motiverar att förstärkningens tyngdpunkt i kronor räknat bör läggas hos dem som också får en större pensionsnedskrivning. En sådan utformning ökar välfärden för breda pensionärsgrupper. I Socialdemokraternas motion Fi260 yrkande 4 (delvis), 12, 13, 18, 27 och 28 av m.fl. (s) avslås regeringens förslag om en förstärkning av jobbskatteavdraget. Motionärerna trappar vidare av det nuvarande jobbskatteavdraget. För den som tjänar betyder avtrappningen en skattehöjning på ca . Vid en månadsinkomst på ca eller mer ges inget jobbskatteavdrag, vilket betyder en skattehöjning på ca . Avtrappningen görs från ca 45 000 och från . Denna skatteförändring ger . Skatten för pensionärer sänks genom att grundavdraget höjs, mest för pensionärerna med en normalinkomst. Reseavdraget höjs med för att kompensera för den höjning av koldioxidskatten med som också föreslås. Avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen sänks genom en skattereduktion som motsvarar av avgiften. Skattereduktionen för husarbete ersätts med ett tidsbegränsat ROT-avdrag för upprustning av bostäder, en skol-ROT för renovering av skolor och en kultur-ROT. De båda förstnämnda förslagen läggs fram tillsammans med och . Även i motion Ub557 yrkande 22 av m.fl. (s) föreslås en skol-ROT för renovering av skolor. Också i motioner Fi261 yrkandena 25, 10 och 12 av m.fl. (v) och Fi299 yrkandena (5, 79, 11, 34 och 44) av m.fl. (v) avslås förslaget om ett förstärkt jobbskatteavdrag. Motionärerna genomför förändringar i grundavdraget som innebär att alla inkomster upp till en månadslön på beskattas vid den nivå som tillämpas 2009 (efter införande av jobbskatteavdrag 1, 2 och 3). Därefter görs en stegvis avtrappning. Möjligheten att göra grundavdrag vid högre inkomster begränsas. Uppräkningen av skiktgränserna vid uttag av statlig inkomstskatt sätts ned till konsumentprisindex plus . Reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort .