yttr · GX05SkU1y · 2009-11-05 00:00:00 — Vi menar att regeringen agerar passivt i frågor kring skattefusk och allvarlig ekonomisk brottslighet. Ett flertal åtgärder behöver genomföras för att komma till rätta med skattebortfallet, och vi har tillsammans med och tagit fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi permanent stärka resurser med . Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Socialdemokraternas förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi260 yrkandena 4, 5, 8, 1014, 1825, 27, 28, 30 och 32 av m.fl. (s) och Ub557 yrkande 22 av m.fl. (s). Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi260. Skattefrågor i budgetpropositionen (v) () anför: Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Skillnaden i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har få undantag. Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den rödgröna oppositionens gemensamma mål är att utsläppen i bör minska till 2020 i förhållande till nivå. Målet avser de sektorer som inte ingår i EU:s system för utsläppshandel, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk och vattenbruk samt delar av industrin. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Till 2050 ska utsläppen av växthusgaser i reduceras i förhållande till nivå. avvisar regeringens förslag om ett fjärde steg i jobbskatteavdraget . Vi menar att jobbskatteavdraget innebär att inkomstklyftorna ökar och att den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män inte på något sätt förbättras, tvärtom. Det är också en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse. Många människor värdesätter också ett väl utbyggt trygghetssystem. Att inte drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga hörnstenar i politik. Vi tycker att regeringen på ett orättfärdigt sätt skiljer på olika inkomster i skattehänseende. Det innebär att pensionärer och människor som t.ex. har sjuk- och arbetslöshetsersättning betalar en högre skatt jämfört med en person som har inkomst av anställning på samma nivå. Uppenbarligen har regeringen tagit till sig av kritiken eftersom man nu föreslår en höjning av grundavdraget för pensionärer. står bakom regeringens förslag till höjningen av grundavdraget för pensionärer men vill att grundavdragshöjningen vidgas ytterligare. Viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg, en bra skola osv. En majoritet av svenska folket har också klart och tydligt sagt ifrån att man är emot att låna pengar till skattesänkningar, som regeringen gjort. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår därför höjd skatt vid framför allt högre inkomster. Eftersom anser det viktigt att alla inkomster (löneinkomster, a-kassa, sjukersättning och pensioner) beskattas lika genomför vi förändringar i grundavdraget. Vi utgår ifrån att alla inkomster upp till en månadslön på (årsinkomst ) ska beskattas till samma nivå som gällde för löntagare 2009 (efter införande av jobbskatteavdrag 1, 2 och 3). Därefter görs en avtrappning. Därtill läggs effekten av att säger nej till steg 4 i jobbskatteavdraget. Det innebär att människor med månadslön får en begränsad skattehöjning. I vårt förslag begränsas också möjligheten att göra grundavdrag vid högre inkomster. Uppräkningen av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt begränsas till konsumentprisindex med tillägg av . finns regler om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra s.k. nyckelpersoner, vid tillfälligt arbete i . anser att skattelättnader för vissa grupper inte ska få förekomma. Dessutom har () i en utvärdering konstaterat att den s.k. expertskatten har haft försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. I och med det är hela syftet med expertskatten borta. Vi föreslår därför att reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort . Regeringen utökade möjligheten att göra avdrag för dubbel bosättning . Eftersom motionerat i dessa frågor välkomnade vi den förändringen, men det är inte tillräckligt. För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden, men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder, är det nödvändigt att de tidsgränser som finns tas bort helt. Förändringen bör ske med början 2010. Förmån av cykel skattebefrias i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt . Detta i syfte att få arbetsgivare att stimulera sin personal att i stället för bil ta cykel till arbetsplatsen. föreslår att möjligheten att få skattereduktion för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Sammantaget med regeringens andra förslag, bl.a. om ökad avgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen, har den slopade skattereduktion inneburit ökade avgifter för medlemskap i a-kassa och fackförening. Följden har blivit att många människor står utanför a-kassan. Det är mycket allvarligt, inte minst i ett läge där bl.a. regeringen prognostiserar en kraftigt höjd arbetslöshet. Möjligheten att få skattereduktion för hushållstjänster infördes . Vi menar att det inte finns belägg för att detta påtagligt skulle ha ökat antalet jobb, inte heller i någon större omfattning minskat skatteundandragandet. Det är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Tillsammans med Socialdemokraterna och föreslår vi att skattereduktionen för hushållstjänster ersätts med ett rödgrönt ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15 000 jobb. Vårt förslag innebär att det nuvarande ROT-avdraget kvarstår i sin nuvarande konstruktion och att det kompletteras med en särskild klimatbonus. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs och uppgår till . Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. En satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Vårt förslag till ROT-avdrag är tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. , och Socialdemokraterna föreslår att det införs en skol-ROT för renovering av skolor . Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska kunna få del av stödet. avvisar regeringens tidigare förslag om nedsättning av särskild löneskatt för äldre. Syftet var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper av äldre. De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. Ägare till lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt. Men vanliga småhusägare har i stället bara fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. De förändringar som regeringen har gjort har bidragit till att öka klyftorna i som bostadsmarknadens funktionssätt har försämrats. Regeringen har infört en räntebeläggning på uppskov. Räntebeläggningen, som är att betrakta som en skatt, gäller inte bara nya uppskov utan även tidigare gjorda uppskov. Regeringens hantering av fastighetsskatten har orsakat stor oro bland husägare. Vi anser att det är viktigt att husägare får långsiktiga besked som gör att man kan planera sin ekonomi på ett bra sätt. är det tydligt att rättvisan, neutraliteten och rörligheten måste förbättras. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar: Det förslag som vi redovisar i våra motioner innebär att ägare av de dyraste villorna med ett marknadsvärde över ca (dvs. ett taxeringsvärde om eller mer) kommer att få höjd skatt med vårt förslag. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt. vill vi sänka fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar. Vi vill fortsätta att utreda neutraliteten mellan olika boendeformer och senare återkomma med kompletterande åtgärder. Vi vill successivt ta bort räntebeläggning av uppskovsbelopp och den beloppsmässiga begränsningen för uppskoven, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg vill vi ta bort skatten på uppskov . Därmed har nästan hälften av den statsfinansiella kostnaden för att avskaffa uppskovet uppnåtts. Vi kommer även att tillsätta en utredning som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställa att uppskoven betalas in. Som en del av finansieringen av våra förslag förordar vi att beskattningen av vinster vid bostadsförsäljning höjs från till . tycker att det är bra att regeringen vill utvidga det nuvarande systemet med fastighetsavgift till att omfatta även fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde och tomtmark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund, eftersom rådande system uppfattats som orättvist och obegripligt av många fastighetsägare. Förmögenhetsskatten är borttagen. Syftet var, enligt regeringen, att skapa fler jobb. Det bygger på en föreställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Även om det kan finnas ett samband, tror vi att det är starkt överdrivet. föreslår att förmögenhetsskatten återinförs. Vi kan också konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. menar att i en översyn kan andra metoder prövas för en stabilare skattebas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. Vi föreslår att skattesatsen sätts till men att tillgångar i form av fastigheter tas . Fribeloppen bör vara respektive för ensamstående respektive sammanboende. Det är inte minst inom företagsbeskattningen viktigt att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. I olika motioner lägger fram förslag som gynnar mindre företag. Det handlar om att små företag inte ska behöva betala sjuklönekostnader, att arbetsgivaravgifter ska reduceras och att trygghet och rättstrygghet ska upprätthållas. vidhåller dock tidigare förslag om att bolagsskatten ska uppgå till . Vi vill också stimulera forskning och utveckling i mindre företag. Det är avgörande för framtida satsningar inom bl.a. miljö- och energiteknik. Därför är en uppmuntran nödvändig. Anslaget till Forska och väx bör kompletteras med möjlighet till skattereduktion för forskningssatsningar. Stödet ska avse högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. Den här typen av system är vanligt i andra länder. Vårt grannland har ett sådant system . välkomnar höjd koldioxidskatt men anser att avfallsförbränningsskatten ska vara kvar i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig analys av mål- och medelseffektiviteten för avfallspolitiken. vill se att utsläppen verkligen minskar innan koldioxidskatten slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s handelssystem. Vi vill heller inte ta bort energiskatteavdraget för havsbaserad vindkraft. Vi vill behålla skatten på handelsgödsel. Skatten har visat sig vara ett effektivt styrmedel för att minska övergödningen. menar att ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten genom att koldioxidkomponenten höjs från /g CO2 till /g CO2 är ett steg i rätt riktning, men vi vill ha en skarpare förändring och att koldioxidbeloppet höjs till /g CO2. Tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna presenterar vi i våra respektive budgetmotioner ett gemensamt miljöfordonspaket. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt, men föreslår just nu inga ändringar i regeringens förslag. I avvaktan på skarpa förslag från regeringen om koldioxidrelaterad fordonsskatt för lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar samt justeringar i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar avvaktar vi med att ta ställning till förslagen. vill fullfölja sin plan i samband med budgeten att höja bensin och dieselskatten med , dvs. Vi föreslår därför en höjning av koldioxidskatten med , utöver de regeringen förslagit, och med 2011. Vi föreslår en höjning av dieselskatten med , utöver de regeringen föreslår. En höjning av drivmedelsskatter ger bra klimateffekter och innebär oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende i glesare bygder. Vi föreslår sänkt fordonsskatt i landsbygd. vill också avsevärt öka utbudet av kollektivtrafik i landsbygd. Vi avsätter därför för ändamålet. Vi föreslår att Rikstrafiken ges i uppdrag att utreda hur ett lämpligt system för kreditering av medel från stat till trafikhuvudmännen via kommuner och landsting kan se ut. Eftersom vi anser att förslaget bör utredas mer tror vi inte att det är möjligt att införa systemet förrän . anser att busstrafiken inte ska belastas med ökade drivmedelskostnader till följd av ökade energi- och koldioxidskatter. Den senaste statliga höjningen av dieselskatten betydde att busstrafiken fick ökade drivemedelskostnader motsvarande . Vi föreslår därför ett restitutionsförfarande för att ersätta dessa kostnader. På samma sätt vill vi kompensera busstrafiken med för den dieselskattehöjning vi själva föreslår . höjdes fordonskatten för bussar från till . Det är inte rimligt att bussar ska påföras så hög fordonsskatt med tanke på att tåg och flyg är skattebefriade. Kollektivtrafiken måste stimuleras och vi vill därför sänka fordonskatten för tunga bussar till nivå. Regeringens beslut att lägga skatt på trafikförsäkringspremier innebär även att busstrafiken påförs ökade kostnader. Bussar har t.ex. fått en ökad premieskatt med ca per buss. Vi vill avskaffa skatten på trafikförsäkringspremien för bussar, vilket betyder ca mer till busstrafiken. tycker att fordonsskatten kan vara ännu mer miljöinriktad och föreslår att den fiskala basskatten på avskaffas och att koldioxidkomponenten i stället höjs från /g CO2 till /g CO2. Det innebär att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt. Vi föreslår att en miljöbaserad försäljningsskatt på nya personbilar införs. Syftet är att tydliggöra livscykelkostnaden, som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. föreslår en klimatskatt på inrikesflyg. Utgångspunkten är att nivån på koldioxid- och energiskatten på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Skatten införs i form av en schabloniserad start- och landningsavgift om per start och landning. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Vårt förslag är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. anser att fritidsbåtar bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. Vi anser därför att det ska införas en båtskatt för fritidsbåtar. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av skatten på alkylatbensin med per liter. När det gäller återbetalningen av koldioxidskatt till jordbruket anser vi att de som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna få stöd motsvarande den minskade återföringen av koldioxidskatten. Skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör höjas . Vi vill genomföra en femårig utfasning av koldioxidskattebefrielsen för torv. Torvbrytningen står i konflikt med klimatmål och naturvårdsmål och bidrar av landets energiförsörjning. anser att en höjning av skatten på kärnkraft och vattenkraft är motiverad mot bakgrund av de höga vinster som görs på elkraft från vatten- och kärnkraft. Vi föreslår att fastighetsskatten på vattenkraft och skatten på termisk effekt i kärnkraftverk höjs 2010. höjer vi ambitionsnivån ytterligare anser slutligen att sänkningen 2008 av lotteriskatten inte var motiverad. Skatten bör återställas. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett införande av en jämställdhetsbonus för föräldralediga. Reformen innebär att en arbetande förälder ska få en bonus via kreditering av skattekonto på maximalt , under förutsättning att föräldrarna delar på uttaget av föräldrapenning. Hur stor bonusen blir för den enskilde styrs dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. är kritiskt till denna konstruktion och vill att jämställdhetsbonusen slopas. Vi menar att en jämställdhetsbonus befäster idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor och ett frivilligt erbjudande för män som kan locka en och annan om villkoren är tillräckligt förmånliga. Vi föreslår i stället att en reform om individualiserad föräldraförsäkring ska genomföras och har preciserat detta förslag i vår motion 2009/10:Sf318 Individualiserad föräldraförsäkring m.m. Den nuvarande regeringen har slopat de flesta anställningsstöden och satsat på sänkta sociala avgifter, även för icke arbetslösa. Systemet med sänkta sociala avgifter för unga är mycket dyrt och har dålig träffsäkerhet. Vi avskaffar därför den subventionen. Vi vill i stället rikta anställningsstöd till långtidsarbetslösa unga som bäst behöver det. Tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna vill vi satsa på ett förstajobbetavdrag som riktar sig till långtidsarbetslösa unga. Vi föreslår ett förstajobbetavdrag som ger 4 000 platser 20102011, samt 2 000 platser . Vi avvisar även nystartsjobben eftersom de inte har gett den utdelning i form av varaktiga jobb som riktade anställningsstöd med högre subventionsgrad ger. Vi satsar i stället på riktade anställningsstöd som kräver anvisning från Arbetsförmedlingen. Vi avsätter utrymme för 7 500 platser i plusjobb för långtidsarbetslösa, varav 2 500 ska vara vikta för personer . Utöver detta vill vi ha 5 000 platser i förstärkt anställningsstöd. Vi återinför också 1 000 platser i programmet gröna jobb för långtidsarbetslösa. Vidare vill vi ha 2 000 platser med anställningsstöd för långtidssjuka och 4 000 platser med anställningsstöd för nyanlända. För att kompensera kommunerna för vår utbildningssatsning inom äldre- och handikappomsorgen avsätter vi utrymme för sammanlagt 3 000 vikarieplatser . Stöden lämnas som krediteringar med skatteanknytning för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Att bekämpa skattefusket handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Rättvisa konkurrensvillkor kräver att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller delar eller hela intäkten från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag följer. Vi lägger tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi också permanent stärka resurser med . Med det anförda föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Följaktligen tillstyrks motionerna Fi261 yrkandena 46, 10, 12, 16 och 17 av m.fl. (v), Fi299 yrkandena 19, 11, 1727 och 2944 av m.fl. (v), Sk412 yrkande 4 av m.fl. (v) och A394 yrkande 3 av m.fl. (v). Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi261. Skattefrågor i budgetpropositionen (mp) () anför: menar att det behövs en skattepolitik som syftar till att ge människor ökad frihet, större rättvisa och drivkraft att medverka till ett hållbart samhälle. Skattepolitiken måste i större utsträckning än anpassas efter de utmaningar som samhället står inför. Den mycket snäva syn på skattepolitiken som regeringen stått för, där det överordnade målet tycks vara att sänka skattekvoten, avvisar vi. menar att skattepolitiken i större utsträckning behöver användas för att klara klimat- och miljömålen. Offensiva miljöskatter är beprövade och har visat goda resultat. Skatteväxlingen som genomfördes i under förra mandatperioden lyfts fram internationellt som ett föredöme. Höjningen av miljöskatterna som då beslutades av omfattade för de kommande tio åren. föreslår nu klimat- och energirelaterade skattehöjningar på . Pengarna som genereras behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtrafik, forskning och utveckling och klimatanpassning av bostäder investeringar som gör att vi klarar klimatmålen som ekonomin kan utvecklas och nya jobb skapas. förslag om kraftigt höjda klimat- och energiskatter innebär att vi inte anser att kraftigt höjda inkomstskatter vare sig är nödvändiga, möjliga eller önskvärda. Vår ambition är att låg- och medelinkomsttagare inte bör få någon inkomstskattehöjning. är skatter ett viktigt sätt att omfördela resurser i samhället. Med våra förslag ökar rättvisan i skattesystemet påtagligt jämfört med den politik som regeringen för. säger nej till ett fjärde steg i jobbskatteavdraget. Vi menar att det är orimligt och smaklöst att nu fortsätta sänka skatten för dem som jobbar som allt fler i vårt samhälle drabbas av arbetslöshet. Reformen är också ett dyrt sätt att skapa jobb. Enligt regeringens beräkningar är kostnaden ca per jobb på kort sikt och per jobb på lång sikt. finns betydligt mer kostnadseffektiva sätt att skapa jobb. Till exempel beräknar regeringen själva att pengarna till kommuner och landsting är ett betydligt billigare sätt att upprätthålla sysselsättningen. föreslår att det nuvarande jobbskatteavdraget trappas av.